# Euroopa Liidu C 501I/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 501I |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik13. detsember 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 501I

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik13. detsember 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2021/C 501 I/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused elukestva kehalise aktiivsuse kohta | 1 |
| 2021/C 501 I/02 | Nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu kättesaadavuse ja konkurentsivõime suurendamise kohta | 7 |
| 2021/C 501 I/03 | Nõukogu järeldused kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kui algatuse Uus Euroopa Bauhaus põhielementide kohta | 13 |
| 2021/C 501 I/04 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse noorte sisukat osalemist hõlbustavate ja noortele mõeldud kodanikuühiskonna tegutsemisruumide kaitsmist ja loomist | 19 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2021/C 501 I/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused elukestva kehalise aktiivsuse kohta

1

2021/C 501 I/02

Nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu kättesaadavuse ja konkurentsivõime suurendamise kohta

7

2021/C 501 I/03

Nõukogu järeldused kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kui algatuse Uus Euroopa Bauhaus põhielementide kohta

13

2021/C 501 I/04

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse noorte sisukat osalemist hõlbustavate ja noortele mõeldud kodanikuühiskonna tegutsemisruumide kaitsmist ja loomist

19

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 501/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 501/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused elukestva kehalise aktiivsuse kohta

(2021/C 501 I/01)

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE, ET:

| 1. | nõukogu 26. novembri 2013. aasta soovituses tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta soovitatakse muu hulgas liikmesriikidel „teha tööd tervist tugevdava kehalise aktiivsuse tõhusate tegevuspõhimõtete koostamiseks, töötades riigisiseste eripärade kohaselt välja valdkondadevahelise lähenemisviisi, mis hõlmaks selliseid poliitikavaldkondi nagu sport, tervis, haridus, keskkond ja transport ning muid asjakohaseid sektoreid“; |
| --- | --- |

1.

nõukogu 26. novembri 2013. aasta soovituses tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta soovitatakse muu hulgas liikmesriikidel „teha tööd tervist tugevdava kehalise aktiivsuse tõhusate tegevuspõhimõtete koostamiseks, töötades riigisiseste eripärade kohaselt välja valdkondadevahelise lähenemisviisi, mis hõlmaks selliseid poliitikavaldkondi nagu sport, tervis, haridus, keskkond ja transport ning muid asjakohaseid sektoreid“;

| 2. | nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldustes laste motoorsete oskuste, kehalise aktiivsuse ja sporditegevuse kohta kutsutakse liikmesriike üles „kaaluma sektoritevahelise poliitika rakendamist, muu hulgas hariduse, noorte ja tervise sektoris, et edendada varases lapsepõlves kehalise aktiivsuse kasvatamist ja motoorseid oskusi“; |
| --- | --- |

2.

nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldustes laste motoorsete oskuste, kehalise aktiivsuse ja sporditegevuse kohta kutsutakse liikmesriike üles „kaaluma sektoritevahelise poliitika rakendamist, muu hulgas hariduse, noorte ja tervise sektoris, et edendada varases lapsepõlves kehalise aktiivsuse kasvatamist ja motoorseid oskusi“;

| 3. | nõukogu 29. juuni 2020. aasta järeldustes COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta kutsutakse liikmesriike üles „edendama valdkondadevahelist koostööd ja konsulteerimist valdkondades, mis on spordi seisukohalt olulised kõikidel tasanditel, teiste seas spordiliikumise, spordiga seotud ettevõtlussektori ja muude asjaomaste sidusrühmadega“; |
| --- | --- |

3.

nõukogu 29. juuni 2020. aasta järeldustes COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta kutsutakse liikmesriike üles „edendama valdkondadevahelist koostööd ja konsulteerimist valdkondades, mis on spordi seisukohalt olulised kõikidel tasanditel, teiste seas spordiliikumise, spordiga seotud ettevõtlussektori ja muude asjaomaste sidusrühmadega“;

| 4. | nõukogu 4. detsembri 2020. aasta järeldustes, mis käsitlevad ühiskonnas spordi ja kehalise aktiivsuse hüvanguks tehtava valdkondadevahelise koostöö edendamist, rõhutatakse, et „valdkondadevahelisel koostööl võib olla oluline roll aktiivse ja tervisliku eluviisi tingimuste loomisel või optimeerimisel“; |
| --- | --- |

4.

nõukogu 4. detsembri 2020. aasta järeldustes, mis käsitlevad ühiskonnas spordi ja kehalise aktiivsuse hüvanguks tehtava valdkondadevahelise koostöö edendamist, rõhutatakse, et „valdkondadevahelisel koostööl võib olla oluline roll aktiivse ja tervisliku eluviisi tingimuste loomisel või optimeerimisel“;

| 5. | Euroopa Liidu spordialases töökavas 2021–2024 tunnistatakse, et kehaline aktiivsus on prioriteetse valdkonna „Spordis osalemise ja tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamine“ üks peamisi teemasid; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Liidu spordialases töökavas 2021–2024 tunnistatakse, et kehaline aktiivsus on prioriteetse valdkonna „Spordis osalemise ja tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamine“ üks peamisi teemasid;

ARVESTADES, ET:

| 6. | vähene kehaline aktiivsus põhjustab tänapäeva elustiili juures suuri terviseprobleeme. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) peab kehalist inaktiivsust üheks peamiseks surma riskifaktoriks (1). COVID-19 pandeemia on kehalise inaktiivsusega kaasnevad terviseriskid veelgi nähtavamaks teinud; |
| --- | --- |

6.

vähene kehaline aktiivsus põhjustab tänapäeva elustiili juures suuri terviseprobleeme. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) peab kehalist inaktiivsust üheks peamiseks surma riskifaktoriks (1). COVID-19 pandeemia on kehalise inaktiivsusega kaasnevad terviseriskid veelgi nähtavamaks teinud;

| 7. | Euroopa seisab silmitsi kogu elanikkonna, eriti nooremate inimeste seas juba esineva kehalise inaktiivsuse märkimisväärse suurenemisega. Euroopa tasandi poliitikas julgustatakse liikmesriike edendama ja jälgima kehalist aktiivsust; siiski tuleks veelgi tugevdada rakendamist (2); |
| --- | --- |

7.

Euroopa seisab silmitsi kogu elanikkonna, eriti nooremate inimeste seas juba esineva kehalise inaktiivsuse märkimisväärse suurenemisega. Euroopa tasandi poliitikas julgustatakse liikmesriike edendama ja jälgima kehalist aktiivsust; siiski tuleks veelgi tugevdada rakendamist (2);

| 8. | muudes Euroopa ja rahvusvahelistes dokumentides (3) on samuti märgitud, et kehalise aktiivsuse taseme jälgimine osana tervist tugevdava kehalise aktiivsuse terviklikust lähenemisviisist on väga tähtis. Kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega toimuv kehaliste võimete jälgimine (4) saab pakkuda usaldusväärseid tõenduspõhiseid andmeid kehalise aktiivsuse kohta ning samuti juhtida tähelepanu võimalikule terviseohte suurendavale käitumisele; |
| --- | --- |

8.

muudes Euroopa ja rahvusvahelistes dokumentides (3) on samuti märgitud, et kehalise aktiivsuse taseme jälgimine osana tervist tugevdava kehalise aktiivsuse terviklikust lähenemisviisist on väga tähtis. Kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega toimuv kehaliste võimete jälgimine (4) saab pakkuda usaldusväärseid tõenduspõhiseid andmeid kehalise aktiivsuse kohta ning samuti juhtida tähelepanu võimalikule terviseohte suurendavale käitumisele;

TUNNISTADES, ET:

| 9. | kehaline aktiivsus on üks kõige tähtsamaid ja tõhusamaid tegureid füüsilise ja vaimse tervise säilitamisel kogu elu jooksul. Samuti on sellel positiivne mõju teatavate terviseprobleemide ja haiguste, näiteks südame-veresoonkonna haiguste, 2. tüüpi diabeedi jne ennetamisele; |
| --- | --- |

9.

kehaline aktiivsus on üks kõige tähtsamaid ja tõhusamaid tegureid füüsilise ja vaimse tervise säilitamisel kogu elu jooksul. Samuti on sellel positiivne mõju teatavate terviseprobleemide ja haiguste, näiteks südame-veresoonkonna haiguste, 2. tüüpi diabeedi jne ennetamisele;

| 10. | kehaliste võimete jälgimise süsteemide abil saab hinnata kehalise inaktiivsuse probleemi ulatust ning kohalikul, riiklikul või ELi tasandil vastu võetud mis tahes poliitikameetmete, tegevuskavade või algatuste tulemuslikkust; |
| --- | --- |

10.

kehaliste võimete jälgimise süsteemide abil saab hinnata kehalise inaktiivsuse probleemi ulatust ning kohalikul, riiklikul või ELi tasandil vastu võetud mis tahes poliitikameetmete, tegevuskavade või algatuste tulemuslikkust;

| 11. | elukestev kehaline aktiivsus peaks põhinema regulaarsel kehalisel tegevusel kogu elu jooksul, mida saab toetada elukestva tõenduspõhise kehaliste võimete jälgimisega, et säilitada iga inimese tervis kogu elu jooksul; |
| --- | --- |

11.

elukestev kehaline aktiivsus peaks põhinema regulaarsel kehalisel tegevusel kogu elu jooksul, mida saab toetada elukestva tõenduspõhise kehaliste võimete jälgimisega, et säilitada iga inimese tervis kogu elu jooksul;

RÕHUTADES, ET:

| 12. | regulaarne ja piisav (5) kehaline aktiivsus on oluline laste ja noorukite tervislikuks arenguks nii füüsiliselt kui ka nende vaimseid ja sotsiaalseid võimeid silmas pidades; |
| --- | --- |

12.

regulaarne ja piisav (5) kehaline aktiivsus on oluline laste ja noorukite tervislikuks arenguks nii füüsiliselt kui ka nende vaimseid ja sotsiaalseid võimeid silmas pidades;

| 13. | täiskasvanute aktiivse ja tervisliku eluviisi kontekstis on regulaarne kehaline aktiivsus eriti tähtis, isegi siis, kui inimene ei alusta harjutamisega enne täiskasvanuiga. Regulaarne kehaline aktiivsus on samuti oluline tegur, mis aitab vältida tööviljakuse langust. Arvestades, et täiskasvanud veedavad kolmandiku oma elust tööl, on töökeskkond töötajate kehalise aktiivsuse edendamisel äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

13.

täiskasvanute aktiivse ja tervisliku eluviisi kontekstis on regulaarne kehaline aktiivsus eriti tähtis, isegi siis, kui inimene ei alusta harjutamisega enne täiskasvanuiga. Regulaarne kehaline aktiivsus on samuti oluline tegur, mis aitab vältida tööviljakuse langust. Arvestades, et täiskasvanud veedavad kolmandiku oma elust tööl, on töökeskkond töötajate kehalise aktiivsuse edendamisel äärmiselt oluline;

| 14. | ebasoodsas olukorras olevad rühmad (6) igas vanuserühmas ei ole sageli kehaliselt piisavalt aktiivsed, sest neil on vähem võimalusi ja piiratud juurdepääs, mis toob nende puhul kaasa suurema ohu teatavate haiguste tekkeks. Me peaksime pakkuma nendele sihtrühmadele võrdseid võimalusi, võimaldades neil osaleda kohandatud regulaarses kehalises tegevuses ja spordiprogrammides; |
| --- | --- |

14.

ebasoodsas olukorras olevad rühmad (6) igas vanuserühmas ei ole sageli kehaliselt piisavalt aktiivsed, sest neil on vähem võimalusi ja piiratud juurdepääs, mis toob nende puhul kaasa suurema ohu teatavate haiguste tekkeks. Me peaksime pakkuma nendele sihtrühmadele võrdseid võimalusi, võimaldades neil osaleda kohandatud regulaarses kehalises tegevuses ja spordiprogrammides;

| 15. | kooskõlas elukestva kehalise aktiivsuse kontseptsiooniga peaks selle pikaajaline mõju olema kehaliselt aktiivsemad Euroopa kodanikud, et parandada inimeste füüsilist ja vaimset tervist ning vähendada survet meie tervishoiusüsteemidele ja tervisega seotud kulusid (7). Võimaluse korral tuleks poliitikameetmeid koordineerida ja innustada valdkondadevahelist koostööd, et saavutada parim võimalik tulemus; |
| --- | --- |

15.

kooskõlas elukestva kehalise aktiivsuse kontseptsiooniga peaks selle pikaajaline mõju olema kehaliselt aktiivsemad Euroopa kodanikud, et parandada inimeste füüsilist ja vaimset tervist ning vähendada survet meie tervishoiusüsteemidele ja tervisega seotud kulusid (7). Võimaluse korral tuleks poliitikameetmeid koordineerida ja innustada valdkondadevahelist koostööd, et saavutada parim võimalik tulemus;

VÕTTES ARVESSE, ET::

| 16. | Tervislik eluviis: paljudes riikides on rahvatervisealase ja spordipoliitika peamine eesmärk innustada oma kodanikke võtma omaks aktiivne ja tervislik eluviis kogu elu jooksul ning osalema kehalises tegevuses ja spordis (8). Mitme Euroopa tasandi projekti algatusega püütakse samuti lõimida kehaline aktiivsus tervisetöötajate õppekavadesse, et tagada parem kehalise aktiivsuse alane nõustamine ja toetus kliinilises keskkonnas (9); |
| --- | --- |

16.

Tervislik eluviis: paljudes riikides on rahvatervisealase ja spordipoliitika peamine eesmärk innustada oma kodanikke võtma omaks aktiivne ja tervislik eluviis kogu elu jooksul ning osalema kehalises tegevuses ja spordis (8). Mitme Euroopa tasandi projekti algatusega püütakse samuti lõimida kehaline aktiivsus tervisetöötajate õppekavadesse, et tagada parem kehalise aktiivsuse alane nõustamine ja toetus kliinilises keskkonnas (9);

| 17. | Jälgimine: mõned riigid jälgivad muutusi oma elanikkonna kehalistes võimetes ning võivad anda vabatahtlikkuse alusel igale isikule tagasisidet tema kehaliste võimete taseme kohta. Osa riike on kehtestanud süsteemid, mille abil nad saavad igal aastal jälgida ja hinnata koolilaste ja noorte kehalist võimekust (10); |
| --- | --- |

17.

Jälgimine: mõned riigid jälgivad muutusi oma elanikkonna kehalistes võimetes ning võivad anda vabatahtlikkuse alusel igale isikule tagasisidet tema kehaliste võimete taseme kohta. Osa riike on kehtestanud süsteemid, mille abil nad saavad igal aastal jälgida ja hinnata koolilaste ja noorte kehalist võimekust (10);

| 18. | Valdkondadevaheline koostöö: kehalise aktiivsuse edendamist ja jälgimist tuleks käsitleda valdkonnaüleselt kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega. Kehalise aktiivsuse edendamisel ja kehaliste võimete jälgimisel on spordiasutuste kõrval oma roll ka rahvatervise, taristu, hariduse ja koolituse, töökeskkonna, noorte jm teemasid käsitlevatel asutustel. Seepärast peaks see hõlmama kogu valitsust, kodanikuühiskonda, spordiklubisid, kohalikke kogukondi jne; |
| --- | --- |

18.

Valdkondadevaheline koostöö: kehalise aktiivsuse edendamist ja jälgimist tuleks käsitleda valdkonnaüleselt kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega. Kehalise aktiivsuse edendamisel ja kehaliste võimete jälgimisel on spordiasutuste kõrval oma roll ka rahvatervise, taristu, hariduse ja koolituse, töökeskkonna, noorte jm teemasid käsitlevatel asutustel. Seepärast peaks see hõlmama kogu valitsust, kodanikuühiskonda, spordiklubisid, kohalikke kogukondi jne;

| 19. | Käitumisharjumuste muutus: see leiab aset pika aja jooksul ja on kooskõlas kehalise tegevuse suunistega (11), milles kutsutakse üles integreerima piisav kehaline tegevus igapäevaellu. See tähendab samuti poliitika rakendamist integreeritud viisil ja keskendumist erinevatele aegadele päeva jooksul ja erinevatele igapäevaelu kontekstidele; |
| --- | --- |

19.

Käitumisharjumuste muutus: see leiab aset pika aja jooksul ja on kooskõlas kehalise tegevuse suunistega (11), milles kutsutakse üles integreerima piisav kehaline tegevus igapäevaellu. See tähendab samuti poliitika rakendamist integreeritud viisil ja keskendumist erinevatele aegadele päeva jooksul ja erinevatele igapäevaelu kontekstidele;

| 20. | Meedia: meedia võib mängida rolli selles, et edendada sotsiaalset vastutust, sporditegevust ja kampaaniad, mis on suunatud kehalise aktiivsuse kasulikkusest teadlikkuse suurendamisele ja inaktiivsuse vähendamisele; |
| --- | --- |

20.

Meedia: meedia võib mängida rolli selles, et edendada sotsiaalset vastutust, sporditegevust ja kampaaniad, mis on suunatud kehalise aktiivsuse kasulikkusest teadlikkuse suurendamisele ja inaktiivsuse vähendamisele;

| 21. | Euroopa algatused ja projektid: mitmesugused Euroopa projektid ja algatused aitavad töötada välja poliitikameetmeid tervisliku eluviisi propageerimiseks ning arendada kehaliste võimete jälgimise süsteeme, et pakkuda võrreldavaid, kehtivaid ja usaldusväärseid andmeid kõigi ELi liikmesriikide kohta. See võib aidata poliitikakujundajatel võimaldada elukestvat füüsilist aktiivsust ja avaldada suuremat mõju tervisele; |
| --- | --- |

21.

Euroopa algatused ja projektid: mitmesugused Euroopa projektid ja algatused aitavad töötada välja poliitikameetmeid tervisliku eluviisi propageerimiseks ning arendada kehaliste võimete jälgimise süsteeme, et pakkuda võrreldavaid, kehtivaid ja usaldusväärseid andmeid kõigi ELi liikmesriikide kohta. See võib aidata poliitikakujundajatel võimaldada elukestvat füüsilist aktiivsust ja avaldada suuremat mõju tervisele;

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES TEGEMA KOOSKÕLAS SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEGA JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL JÄRGMIST:

| 22. | jätkama elanikkonna, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate rühmade elukestva kehalise aktiivsuse edendamist ja sellele innustamist, keskendudes kehalise inaktiivsuse vähendamisele heade tavade jagamise kaudu, näiteks kasutades mobiilseid ja traadita tehnoloogiaid ning meedia- ja muid teabekanaleid; |
| --- | --- |

22.

jätkama elanikkonna, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate rühmade elukestva kehalise aktiivsuse edendamist ja sellele innustamist, keskendudes kehalise inaktiivsuse vähendamisele heade tavade jagamise kaudu, näiteks kasutades mobiilseid ja traadita tehnoloogiaid ning meedia- ja muid teabekanaleid;

| 23. | toetama riikliku, piirkondliku ja/või kohaliku tasandi algatusi ja kampaaniaid, mis soodustavad kehalist aktiivsust, jälgimissüsteemide väljatöötamist ja kõikide osalemist spordis, näiteks Euroopa spordinädal, kampaania „Tervislik eluviis kõigi jaoks“, Eurobaromeetri uuringud spordi ja kehalise aktiivsuse kohta, Euroopa terviseuuring – kehalise aktiivsuse küsimustik jne; |
| --- | --- |

23.

toetama riikliku, piirkondliku ja/või kohaliku tasandi algatusi ja kampaaniaid, mis soodustavad kehalist aktiivsust, jälgimissüsteemide väljatöötamist ja kõikide osalemist spordis, näiteks Euroopa spordinädal, kampaania „Tervislik eluviis kõigi jaoks“, Eurobaromeetri uuringud spordi ja kehalise aktiivsuse kohta, Euroopa terviseuuring – kehalise aktiivsuse küsimustik jne;

| 24. | asjakohasel juhul ja kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega looma ja edendama tõenduspõhiseid riiklikke, piirkondlikke ja/või kohalikke kehaliste võimete jälgimise süsteeme, mis motiveerivad elanikkonda elukestvale kehalisele aktiivsusele, koos vabatahtlikkuse alusel toimuva asjakohase individuaalse tagasisisidestamise ja kehaliste võimete muutuse jälgimisega, ning annavad väärtuslikku teavet poliitikakujundajatele (12); |
| --- | --- |

24.

asjakohasel juhul ja kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega looma ja edendama tõenduspõhiseid riiklikke, piirkondlikke ja/või kohalikke kehaliste võimete jälgimise süsteeme, mis motiveerivad elanikkonda elukestvale kehalisele aktiivsusele, koos vabatahtlikkuse alusel toimuva asjakohase individuaalse tagasisisidestamise ja kehaliste võimete muutuse jälgimisega, ning annavad väärtuslikku teavet poliitikakujundajatele (12);

| 25. | toetama valdkondadeülese lähenemisviisiga poliitikameetmeid kõikidel tasanditel seoses selliste ligipääsetavate ja kestlike avalike kohtade rajamisega, kus kõik kodanikud saavad osaleda spordis või elukestvas kehalises tegevuses, nagu naabruskonnad, uusarenduspiirkonnad, jalgratta- või jooksurajaga kõnniteed, spordirajatised koolides ja ülikoolides jne, nt ühtekuuluvuspoliitika vahendite kaudu; |
| --- | --- |

25.

toetama valdkondadeülese lähenemisviisiga poliitikameetmeid kõikidel tasanditel seoses selliste ligipääsetavate ja kestlike avalike kohtade rajamisega, kus kõik kodanikud saavad osaleda spordis või elukestvas kehalises tegevuses, nagu naabruskonnad, uusarenduspiirkonnad, jalgratta- või jooksurajaga kõnniteed, spordirajatised koolides ja ülikoolides jne, nt ühtekuuluvuspoliitika vahendite kaudu;

| 26. | tegema kõigi asjakohaste riigiasutuste ja teadusringkondade osalusel kõikidel tasanditel kindlaks ja viima omavahel kooskõlla need poliitikad ja meetmed, mille eesmärk on innustada inimesi osalema spordis või elukestvas kehalises tegevuses, ning julgustama valdkondlikke otsustajaid võtma oma poliitikameetmetes rohkem arvesse kasu, mida elanikkonna elukestev kehaline aktiivsus ja kehaliste võimete jälgimine saab pakkuda; |
| --- | --- |

26.

tegema kõigi asjakohaste riigiasutuste ja teadusringkondade osalusel kõikidel tasanditel kindlaks ja viima omavahel kooskõlla need poliitikad ja meetmed, mille eesmärk on innustada inimesi osalema spordis või elukestvas kehalises tegevuses, ning julgustama valdkondlikke otsustajaid võtma oma poliitikameetmetes rohkem arvesse kasu, mida elanikkonna elukestev kehaline aktiivsus ja kehaliste võimete jälgimine saab pakkuda;

| 27. | vahetama häid tavasid selle kohta, kuidas motiveerida inimesi päeva jooksul liikuma ja harjutama, ning vahetama teavet tõhusate vahendite ja poliitikaalgatuste kohta erinevates igapäevaelu keskkondades, et ergutada inimesi kehalisele aktiivsusele, sealhulgas koolis ja töökohal; |
| --- | --- |

27.

vahetama häid tavasid selle kohta, kuidas motiveerida inimesi päeva jooksul liikuma ja harjutama, ning vahetama teavet tõhusate vahendite ja poliitikaalgatuste kohta erinevates igapäevaelu keskkondades, et ergutada inimesi kehalisele aktiivsusele, sealhulgas koolis ja töökohal;

| 28. | tugevdama võimaluse korral koostööd tervisesektoriga, nähes ette tervishoiutöötajate ja erialaspetsialistide poolt harjutuste määramise ja vastava nõustamise; |
| --- | --- |

28.

tugevdama võimaluse korral koostööd tervisesektoriga, nähes ette tervishoiutöötajate ja erialaspetsialistide poolt harjutuste määramise ja vastava nõustamise;

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES TEGEMA JÄRGMIST:

| 29. | uurima võimalust toetada sellise ühtlustatud andmesüsteemi väljatöötamist, mis võimaldab jälgida kehalist aktiivsust Euroopa tasandil, et hinnata täpsemalt selle tagajärgi tervisele, ühiskonnale ja majandusele; |
| --- | --- |

29.

uurima võimalust toetada sellise ühtlustatud andmesüsteemi väljatöötamist, mis võimaldab jälgida kehalist aktiivsust Euroopa tasandil, et hinnata täpsemalt selle tagajärgi tervisele, ühiskonnale ja majandusele;

| 30. | edendama teadmisi kehalise inaktiivsusega seotud terviseohtude kulude kohta ja parandama vastavate tõenduspõhiste andmete nähtavust, eelkõige seoses tervisekuludega, et aidata avaliku sektori otsustajatel teha selles valdkonnas Euroopa tasandi investeeringuid; |
| --- | --- |

30.

edendama teadmisi kehalise inaktiivsusega seotud terviseohtude kulude kohta ja parandama vastavate tõenduspõhiste andmete nähtavust, eelkõige seoses tervisekuludega, et aidata avaliku sektori otsustajatel teha selles valdkonnas Euroopa tasandi investeeringuid;

| 31. | toetama elukestva kehalise aktiivsuse edendamise ja kehaliste võimete jälgimise olemasolevate edukate projektide ja võrgustike, sealhulgas vajaduse korral tervist tugevdava kehalise aktiivsuse kontaktasutuste võrgustiku parimate tavade vahetamist; selleks et hõlbustada kogu Euroopas kehaliste võimete jälgimist ja panna alus kiirele tõenduspõhisele poliitikakujundamisele, tutvustama koos tervist tugevdava kehalise aktiivsuse kontaktasutuste võrgustikuga neid tavasid asjakohasel Euroopa platvormil; |
| --- | --- |

31.

toetama elukestva kehalise aktiivsuse edendamise ja kehaliste võimete jälgimise olemasolevate edukate projektide ja võrgustike, sealhulgas vajaduse korral tervist tugevdava kehalise aktiivsuse kontaktasutuste võrgustiku parimate tavade vahetamist; selleks et hõlbustada kogu Euroopas kehaliste võimete jälgimist ja panna alus kiirele tõenduspõhisele poliitikakujundamisele, tutvustama koos tervist tugevdava kehalise aktiivsuse kontaktasutuste võrgustikuga neid tavasid asjakohasel Euroopa platvormil;

| 32. | kaaluma ELi rahastamist, näiteks programmide „Erasmus+“, „InvestEU“ jne kaudu, mis võiks toetada Euroopa koostööd, et edendada riiklike, piirkondlike ja/või kohalike kehaliste võimete jälgimise süsteemide loomist; |
| --- | --- |

32.

kaaluma ELi rahastamist, näiteks programmide „Erasmus+“, „InvestEU“ jne kaudu, mis võiks toetada Euroopa koostööd, et edendada riiklike, piirkondlike ja/või kohalike kehaliste võimete jälgimise süsteemide loomist;

| 33. | teavitama liikmesriike ja spordiliikumist asjakohastest ELi rahastamisprogrammidest ja algatustest, mida saab kasutada spordi ja kehalise aktiivsusega seotud valdkonnaüleste projektide toetamiseks ning tervisliku eluviisi edendamiseks, samuti riiklike, piirkondlike ja/või kohalike kehaliste võimete jälgimise süsteemide loomiseks, näiteks programmid „Erasmus+“, „EL tervise heaks“, „Euroopa horisont“, „InvestEU“ jne; |
| --- | --- |

33.

teavitama liikmesriike ja spordiliikumist asjakohastest ELi rahastamisprogrammidest ja algatustest, mida saab kasutada spordi ja kehalise aktiivsusega seotud valdkonnaüleste projektide toetamiseks ning tervisliku eluviisi edendamiseks, samuti riiklike, piirkondlike ja/või kohalike kehaliste võimete jälgimise süsteemide loomiseks, näiteks programmid „Erasmus+“, „EL tervise heaks“, „Euroopa horisont“, „InvestEU“ jne;

KUTSUVAD SPORDILIIKUMIST JA MUID ASJAOMASTEID SIDUSRÜHMI ÜLES TEGEMA JÄRGMIST:

| 34. | kaaluma kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega olemasolevate tasuta platvormide (13) kasutamist, et jälgida kodanike kehalisi võimeid elukestva kehalise aktiivsuse diagnostika- ja motivatsioonivahendina; |
| --- | --- |

34.

kaaluma kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega olemasolevate tasuta platvormide (13) kasutamist, et jälgida kodanike kehalisi võimeid elukestva kehalise aktiivsuse diagnostika- ja motivatsioonivahendina;

| 35. | tõstma oma tegevustes, projektides ja algatustes veel enam esile võimalusi kodanike, sealhulgas eri sihtrühmade elukestvaks kaasamiseks sporti ja kehalisse tegevusse; |
| --- | --- |

35.

tõstma oma tegevustes, projektides ja algatustes veel enam esile võimalusi kodanike, sealhulgas eri sihtrühmade elukestvaks kaasamiseks sporti ja kehalisse tegevusse;

| 36. | tegema tihedat koostööd teiste sektorite sidusrühmadega, et käsitleda olemasolevaid lünki spordis ja kehalises tegevuses osalemise võimaluste pakkumisel erinevates igapäevaelu kontekstides; |
| --- | --- |

36.

tegema tihedat koostööd teiste sektorite sidusrühmadega, et käsitleda olemasolevaid lünki spordis ja kehalises tegevuses osalemise võimaluste pakkumisel erinevates igapäevaelu kontekstides;

| 37. | asjakohasel juhul aktiivselt osalema riiklike, piirkondlike ja kohalike kehaliste võimete jälgimise süsteemide ja kodanike elukestvas kehalises tegevuses osalemise suurendamise strateegiate väljatöötamises; |
| --- | --- |

37.

asjakohasel juhul aktiivselt osalema riiklike, piirkondlike ja kohalike kehaliste võimete jälgimise süsteemide ja kodanike elukestvas kehalises tegevuses osalemise suurendamise strateegiate väljatöötamises;

| 38. | kohandama kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega kommunikatsioonivahendeid sihtrühmade vajadustele, tuginedes konkreetsetele meetmetele. |
| --- | --- |

38.

kohandama kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega kommunikatsioonivahendeid sihtrühmade vajadustele, tuginedes konkreetsetele meetmetele.

---

(1)  Maailma Terviseorganisatsiooni 2020. aasta dokument „WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour“ („WHO suunised kehalise aktiivsuse ja istuva eluviisi kohta“).

(2)  Komisjoni aruanne, milles käsitletakse nõukogu soovituse (tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta) rakendamist, COM/2019/565 final.

(3)  Nt WHO dokument „Physical activity strategy for the WHO European Region 2016–2025“ („Euroopa piirkonna kehalise aktiivsuse strateegia 2016–2025“), ELi laste rasvumist käsitlev tegevuskava aastateks 2014–2020 ja WHO 2018. aasta dokument „Global Action Plan on Physical Activity 2018–2030“ („Ülemaailmne kehalise aktiivsuse tegevuskava 2018–2030“).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(5)  WHO 2020. aasta dokument „WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour“ („WHO suunised kehalise aktiivsuse ja istuva eluviisi kohta“).

(6)  Määratlus vastavalt Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudile (EIGE): inimeste rühm, kellel on suurem risk kogeda vaesust, sotsiaalset tõrjutust, diskrimineerimist ja vägivalda kui ülejäänud elanikkonnal, sh rahvusvähemused, migrandid, puudega inimesed, eraldatuses elavad eakad ja lapsed.

(7)  Rahvusvahelise Spordi ja Kultuuri Liidu (ISCA) 2015. aasta juuni dokument „The economic cost of physical inactivity in Europe: an ISCA/Cebr report“ („Vähese kehalise aktiivsuse põhjustatavad kulud Euroopas: ISCA/CEBRi aruanne“).

(8)  ELi tasandil on Euroopa Komisjon näiteks algatanud kaheaastase kampaania „Tervislik eluviis kõigi jaoks“, mille eesmärk on seostada sport ja aktiivne eluviis tervise-, toidu- ja muu poliitikaga. 2017. aastal tehti Tartu üleskutse tervislikele eluviisidele.

(9)  WHO 2018. aasta dokument „Promoting physical activity in the health sector“ („Kehalise aktiivsuse edendamine tervisesektoris“).

(10)  Näiteks Küpros (alustatakse varsti), Leedu, Madalmaad, Portugal, Sloveenia, Soome, Ungari jt.

(11)  WHO 2018. aasta dokument „Global action plan on physical activity 2018–2030: more active people for a healthier world“ („Ülemaailmne kehalise aktiivsuse tegevuskava 2018–2030: rohkem aktiivseid inimesi tähendab tervemat maailma“).

(12)  Näiteks pakkudes kehaliste võimete jälgimise vahendeid, mis võimaldavad analüüsida elanikkonna tervisesuundumusi, riiklike kehaliste võimete alaste poliitikameetmete ja sekkumiste mõju tervisele kohalikul, piirkondlikul ja/või riiklikul tasandil.

(13)  Nt veebipõhine platvorm, mis toetab selliste kehaliste võimete jälgimise programmide loomist, millega antakse tagasisidet konkreetsete individuaalsete kehaliste võimete tulemuste kohta.

---

LISA I

Käesolevates järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid.

Kehaline aktiivsus on üldiselt määratletud kui „igasugune skeletilihaste abil sooritatud liigutus, mis kutsub esile energiakulu“ (1). See hõlmab igasugust liikumist, sealhulgas vaba ajaga seotud tegevus, ühest kohast teise liikumine või tööalane tegevus.

Kehalised võimed – võime täita igapäevaseid ülesandeid elujõuliselt ja erksalt ilma põhjendamatu väsimuseta ning energiliselt, et nautida vaba aega ja tulla toime ettenägematute hädaolukordadega.

Elukestev kehaline aktiivsus – igasugune kehaline tegevus kogu elu jooksul, eesmärgiga parandada tervist, hoida ära mittenakkuslikke haigusi ning säilitada tervislik kehakaal, elukvaliteet ja heaolu isiklikus, ühiskondlikus ja/või tööalases plaanis.

---

(1)  Vastavalt WHO suunistele kehalise aktiivsuse ja istuva eluviisi kohta (2020).

---

LISA II

POLIITILINE TAUST

| 1. | Nõukogu 27. novembri 2012. aasta järeldused tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise kohta |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 27. novembri 2012. aasta järeldused tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise kohta

| 2. | Nõukogu 26. novembri 2013. aasta soovitus tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 26. novembri 2013. aasta soovitus tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta

| 3. | Nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldused laste motoorsete oskuste, kehalise aktiivsuse ja sporditegevuse kohta |
| --- | --- |

3.

Nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldused laste motoorsete oskuste, kehalise aktiivsuse ja sporditegevuse kohta

| 4. | Nõukogu 29. juuni 2020. aasta järeldused COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta |
| --- | --- |

4.

Nõukogu 29. juuni 2020. aasta järeldused COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta

| 5. | Nõukogu 4. detsembri 2020. aasta järeldused, mis käsitlevad ühiskonnas spordi ja kehalise aktiivsuse hüvanguks tehtava valdkondadevahelise koostöö edendamist |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 4. detsembri 2020. aasta järeldused, mis käsitlevad ühiskonnas spordi ja kehalise aktiivsuse hüvanguks tehtava valdkondadevahelise koostöö edendamist

| 6. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa Liidu spordialase töökava kohta (1. jaanuar 2021 – 30. juuni 2024) kohta 2020/C 419/01. |
| --- | --- |

6.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa Liidu spordialase töökava kohta (1. jaanuar 2021 – 30. juuni 2024) kohta 2020/C 419/01.

| 7. | Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2021. aasta resolutsioon COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (2020/2864(RSP)) |
| --- | --- |

7.

Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2021. aasta resolutsioon COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (2020/2864(RSP))

---

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 501/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 501/7

---

Nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu kättesaadavuse ja konkurentsivõime suurendamise kohta

(2021/C 501 I/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

TÕDEB, ET:

| 1. | Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu kättesaadavus ja tõhus juurdepääsetavus on Euroopa meediasektori kestliku arengu jaoks üha olulisem ning on lahutamatult seotud kultuurilise ja keelelise[...] mitmekesisuse edendamisega sektori konkurentsivõime peamise väärtusena; |
| --- | --- |

1.

Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu kättesaadavus ja tõhus juurdepääsetavus on Euroopa meediasektori kestliku arengu jaoks üha olulisem ning on lahutamatult seotud kultuurilise ja keelelise[...] mitmekesisuse edendamisega sektori konkurentsivõime peamise väärtusena;

| 2. | selle eesmärgi saavutamiseks peaksid sihipärased valdkondlikud ja horisontaalsed poliitikameetmed tagama Euroopa audiovisuaalteoste ja meediasisu piisava esiletoomise ning ergutama uusi rahastamisallikaid ja levitamismudeleid, võttes arvesse ülemaailmsete audiovisuaal- ja meediasisu teenusepakkujate ja platvormide üha suurenevat kohalolekut; |
| --- | --- |

2.

selle eesmärgi saavutamiseks peaksid sihipärased valdkondlikud ja horisontaalsed poliitikameetmed tagama Euroopa audiovisuaalteoste ja meediasisu piisava esiletoomise ning ergutama uusi rahastamisallikaid ja levitamismudeleid, võttes arvesse ülemaailmsete audiovisuaal- ja meediasisu teenusepakkujate ja platvormide üha suurenevat kohalolekut;

| 3. | sellised meetmed on seda olulisemad, kuna COVID-19 pandeemia on oluliselt mõjutanud Euroopa audiovisuaalsisu rahastamistaset ja -struktuuri. See on kiirendanud turusuundumusi, mis on seotud internetipõhiste teenuseosutajate sisu suurema pakkumise ja nõudlusega seoses eri riikide turgudelt pärit kinematograafiliste ja muude audiovisuaalteoste osakaaluga, samuti kinodes ja tellitavate videoteenuste kaudu eduka levitamise seoste ning selliste teoste ebaühtlase nähtavusega eri turgudel (1); |
| --- | --- |

3.

sellised meetmed on seda olulisemad, kuna COVID-19 pandeemia on oluliselt mõjutanud Euroopa audiovisuaalsisu rahastamistaset ja -struktuuri. See on kiirendanud turusuundumusi, mis on seotud internetipõhiste teenuseosutajate sisu suurema pakkumise ja nõudlusega seoses eri riikide turgudelt pärit kinematograafiliste ja muude audiovisuaalteoste osakaaluga, samuti kinodes ja tellitavate videoteenuste kaudu eduka levitamise seoste ning selliste teoste ebaühtlase nähtavusega eri turgudel (1);

| 4. | kuna nõudlus veebis kättesaadava sisu järele on kasvanud, on kujunemas tellitavate videoteenuste pakkujate finantsinvesteeringute arenenud ärimudelid ja litsentsimine, samas kui suurema osa Euroopa audiovisuaal- ja meediasisust toodavad endiselt sellised traditsioonilised osalejad nagu avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud meediaettevõtted ning sõltumatud tootjad, kes suudavad arendada uusi projekte ja uusi talente[...]. Kuigi avaliku sektori rahastamine on mõne sektori puhul teiste sektoritega võrreldes olulisem, esineb samas endiselt eri riikide süsteemide ja suutlikkuse vahel erinevusi; |
| --- | --- |

4.

kuna nõudlus veebis kättesaadava sisu järele on kasvanud, on kujunemas tellitavate videoteenuste pakkujate finantsinvesteeringute arenenud ärimudelid ja litsentsimine, samas kui suurema osa Euroopa audiovisuaal- ja meediasisust toodavad endiselt sellised traditsioonilised osalejad nagu avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud meediaettevõtted ning sõltumatud tootjad, kes suudavad arendada uusi projekte ja uusi talente[...]. Kuigi avaliku sektori rahastamine on mõne sektori puhul teiste sektoritega võrreldes olulisem, esineb samas endiselt eri riikide süsteemide ja suutlikkuse vahel erinevusi;

| 5. | lisaks on COVID-19 pandeemia suurendanud internetireklaamist ja traditsioonilisest reklaamist saadava tulu vahelist lõhet. Kuigi telereklaamil oli suhteliselt hea konkurentsipositsioon võrreldes internetireklaami kasutamisega kuni COVID-19 kriisini, on internetireklaami osakaal 2021. aastal suurenenud (2); |
| --- | --- |

5.

lisaks on COVID-19 pandeemia suurendanud internetireklaamist ja traditsioonilisest reklaamist saadava tulu vahelist lõhet. Kuigi telereklaamil oli suhteliselt hea konkurentsipositsioon võrreldes internetireklaami kasutamisega kuni COVID-19 kriisini, on internetireklaami osakaal 2021. aastal suurenenud (2);

| 6. | audiovisuaal- ja meediasisu levitamine toimub üha enam internetis, eelkõige veebiplatvormide kaudu, ning sellel on oluline roll meediaettevõtete tuluvoos. Kuna loome- ja kultuurisisul on Euroopa jaoks suur majanduslik potentsiaal nii internetis kui ka mujal, on oluline tagada sellele õiglane juurdepääs, et kaitsta demokraatlikku arutelu, meedia pluralismi ning kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

6.

audiovisuaal- ja meediasisu levitamine toimub üha enam internetis, eelkõige veebiplatvormide kaudu, ning sellel on oluline roll meediaettevõtete tuluvoos. Kuna loome- ja kultuurisisul on Euroopa jaoks suur majanduslik potentsiaal nii internetis kui ka mujal, on oluline tagada sellele õiglane juurdepääs, et kaitsta demokraatlikku arutelu, meedia pluralismi ning kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| 7. | Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu kättesaadavuse ja konkurentsivõime suurendamiseks tuleks võtta täiendavaid meetmeid järgmiste prioriteetide osas:






  a) | kultuuriline mitmekesisus |
| --- | --- | --- |

7.

Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu kättesaadavuse ja konkurentsivõime suurendamiseks tuleks võtta täiendavaid meetmeid järgmiste prioriteetide osas:

a)

kultuuriline mitmekesisus

| b) | Euroopa sisu edendamine ja esiletoomine |
| --- | --- |

b)

Euroopa sisu edendamine ja esiletoomine

| c) | kestlikkus; |
| --- | --- |

c)

kestlikkus;

A.   KULTUURILINE MITMEKESISUS

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

TUNNISTAB, ET:

| 8. | kuna kultuuriline mitmekesisus ja loovus on Euroopa audiovisuaal- ja meediasektorite keskmes, konkureerides muu laialdaselt kättesaadava sisuga rahvusvahelisel turul, on oluline suurendada nende sektorite suutlikkust, et jõuda laiema publikuni, suurendada sisu levikut ning edendada selle erinevaid väljendusvorme, innovatsiooni ja andeid, säilitades samal ajal meie strateegilisi kultuuriväärtusi; |
| --- | --- |

8.

kuna kultuuriline mitmekesisus ja loovus on Euroopa audiovisuaal- ja meediasektorite keskmes, konkureerides muu laialdaselt kättesaadava sisuga rahvusvahelisel turul, on oluline suurendada nende sektorite suutlikkust, et jõuda laiema publikuni, suurendada sisu levikut ning edendada selle erinevaid väljendusvorme, innovatsiooni ja andeid, säilitades samal ajal meie strateegilisi kultuuriväärtusi;

| 9. | digilahendused võivad hõlbustada paremat juurdepääsetavust, samas kui ühistoodang, piiriülese levitamise toetamine, elujõuline sõltumatu kino- ja levitamissektor, keelelise mitmekesisuse edendamine ning loomevabadus võivad oluliselt mõjutada sisu suurema kättesaadavuse saavutamist ja audiovisuaalsektori konkurentsivõime parandamist; |
| --- | --- |

9.

digilahendused võivad hõlbustada paremat juurdepääsetavust, samas kui ühistoodang, piiriülese levitamise toetamine, elujõuline sõltumatu kino- ja levitamissektor, keelelise mitmekesisuse edendamine ning loomevabadus võivad oluliselt mõjutada sisu suurema kättesaadavuse saavutamist ja audiovisuaalsektori konkurentsivõime parandamist;

RÕHUTAB, ET:

| 10. | nii ühistoodang kui ka spetsialistide rahvusvaheline koostöö väärtusahela kõigil tasemetel (loome, koolitamine, arendamine, tootmine, reklaamimine, levitamine) hõlbustavad audiovisuaalteoste piiriülest levitamist, aitavad kaasa sektori arengule partnerriikides ning aitavad parandada kultuurialaseid ja majandussidemeid; |
| --- | --- |

10.

nii ühistoodang kui ka spetsialistide rahvusvaheline koostöö väärtusahela kõigil tasemetel (loome, koolitamine, arendamine, tootmine, reklaamimine, levitamine) hõlbustavad audiovisuaalteoste piiriülest levitamist, aitavad kaasa sektori arengule partnerriikides ning aitavad parandada kultuurialaseid ja majandussidemeid;

| 11. | subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt kohaldatakse rahvusvahelise ühistoodangu suhtes liikmesriikides erinevaid rahastamissüsteeme ja audiovisuaalset suutlikkust, kusjuures Euroopa ja rahvusvahelistel turgudel esineb erineval määral mitmekesist Euroopa sisu; |
| --- | --- |

11.

subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt kohaldatakse rahvusvahelise ühistoodangu suhtes liikmesriikides erinevaid rahastamissüsteeme ja audiovisuaalset suutlikkust, kusjuures Euroopa ja rahvusvahelistel turgudel esineb erineval määral mitmekesist Euroopa sisu;

| 12. | selleks et Euroopa audiovisuaalteosed oleksid edukad nii Euroopa kui ka rahvusvahelistel turgudel, on äärmiselt oluline, et sisu vastaks kõrgetele kvaliteedi- ja innovatsioonistandarditele, kajastaks Euroopa ühiskonna kultuurilist ja temaatilist mitmekesisust ning oleks vajaduse korral rahvusvaheliselt atraktiivne; |
| --- | --- |

12.

selleks et Euroopa audiovisuaalteosed oleksid edukad nii Euroopa kui ka rahvusvahelistel turgudel, on äärmiselt oluline, et sisu vastaks kõrgetele kvaliteedi- ja innovatsioonistandarditele, kajastaks Euroopa ühiskonna kultuurilist ja temaatilist mitmekesisust ning oleks vajaduse korral rahvusvaheliselt atraktiivne;

| 13. | audiovisuaalarhiivide ajalooline ja kultuuriline väärtus kujutab endast sektori jaoks olulist vahendit ning seda tuleb kaitsta, et hõlbustada sisu levitamist ja võimalikku taaskasutamist avalikes huvides; |
| --- | --- |

13.

audiovisuaalarhiivide ajalooline ja kultuuriline väärtus kujutab endast sektori jaoks olulist vahendit ning seda tuleb kaitsta, et hõlbustada sisu levitamist ja võimalikku taaskasutamist avalikes huvides;

| 14. | loomevabadusega seoses on oluline kaitsta väljendusvabadust, meedia pluralismi ning arvamuste ja ideede mitmekesisust, mis kuuluvad Euroopa Liidu põhiväärtuste hulka; |
| --- | --- |

14.

loomevabadusega seoses on oluline kaitsta väljendusvabadust, meedia pluralismi ning arvamuste ja ideede mitmekesisust, mis kuuluvad Euroopa Liidu põhiväärtuste hulka;

| 15. | erilist tähelepanu tuleks pöörata sisu juurdepääsetavusele puuetega inimeste ja eakate jaoks; |
| --- | --- |

15.

erilist tähelepanu tuleks pöörata sisu juurdepääsetavusele puuetega inimeste ja eakate jaoks;

| 16. | Euroopa avalik-õiguslikul meedial on oluline roll avalike huvide kaitsmisel, arvamuste mitmekesisuse soodustamisel, uue ja uuendusliku sisu ja ideede loomisel ning desinformatsiooni ja väärinformatsiooni vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

16.

Euroopa avalik-õiguslikul meedial on oluline roll avalike huvide kaitsmisel, arvamuste mitmekesisuse soodustamisel, uue ja uuendusliku sisu ja ideede loomisel ning desinformatsiooni ja väärinformatsiooni vastu võitlemisel;

| 17. | autorite, tootjate ja teiste õiguste omajate õiglane tasustamine on ülioluline nende loomevabaduse ja majandusliku sõltumatuse jaoks, samuti meediasektori kestlikkuse, originaalsuse ja konkurentsivõime jaoks; |
| --- | --- |

17.

autorite, tootjate ja teiste õiguste omajate õiglane tasustamine on ülioluline nende loomevabaduse ja majandusliku sõltumatuse jaoks, samuti meediasektori kestlikkuse, originaalsuse ja konkurentsivõime jaoks;

| 18. | sooliselt tasakaalustatud ja sotsiaalselt kaasav osalemine aitab parandada Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu kvaliteeti ja anda sellele uusi vaatenurki; |
| --- | --- |

18.

sooliselt tasakaalustatud ja sotsiaalselt kaasav osalemine aitab parandada Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu kvaliteeti ja anda sellele uusi vaatenurki;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVA PÄDEVUSE PIIRES:

| 19. | hõlbustama ühistoodangut, eelkõige edendades Euroopa ühistootmismudelit, ning edendama nende levitamist asjaga seotud riikides ja mujalgi, võttes samal ajal arvesse tellitavate videoteenuste osutajate investeeringute muutuvat konteksti (3); |
| --- | --- |

19.

hõlbustama ühistoodangut, eelkõige edendades Euroopa ühistootmismudelit, ning edendama nende levitamist asjaga seotud riikides ja mujalgi, võttes samal ajal arvesse tellitavate videoteenuste osutajate investeeringute muutuvat konteksti (3);

| 20. | innustama ühistoodangualase oskusteabe vahetamist ja edendama koostööd alates ühistoodangu arendamise varasest etapist, ka spetsialistide vahel kogu väärtusahelas; |
| --- | --- |

20.

innustama ühistoodangualase oskusteabe vahetamist ja edendama koostööd alates ühistoodangu arendamise varasest etapist, ka spetsialistide vahel kogu väärtusahelas;

| 21. | töötama välja täiustatud poliitika Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõime suurendamiseks, soodustades sellise kvaliteetse Euroopa sisu loomist, mis pakuks huvi laiemale publikule, toetades samal ajal autoreid kui peamisi sisuloojaid, ning ühistoodangut ja originaalsisu levitamist; |
| --- | --- |

21.

töötama välja täiustatud poliitika Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõime suurendamiseks, soodustades sellise kvaliteetse Euroopa sisu loomist, mis pakuks huvi laiemale publikule, toetades samal ajal autoreid kui peamisi sisuloojaid, ning ühistoodangut ja originaalsisu levitamist;

| 22. | soodustama originaalsisu paremat kättesaadavust eri keeleversioonides ning toetama selliste digilahenduste väljatöötamist, mis võimaldaksid keelelist mitmekesisust ja tagaksid võimaluse vaadata sisu originaalkeeles; |
| --- | --- |

22.

soodustama originaalsisu paremat kättesaadavust eri keeleversioonides ning toetama selliste digilahenduste väljatöötamist, mis võimaldaksid keelelist mitmekesisust ja tagaksid võimaluse vaadata sisu originaalkeeles;

| 23. | edendama tõhusate turustusvahendite ja filmipubliku strateegiate väljatöötamist ning tugevdama meediapädevust ja filmikultuurilist pädevust, võttes ühtlasi arvesse publiku analüüse ja ootusi; |
| --- | --- |

23.

edendama tõhusate turustusvahendite ja filmipubliku strateegiate väljatöötamist ning tugevdama meediapädevust ja filmikultuurilist pädevust, võttes ühtlasi arvesse publiku analüüse ja ootusi;

| 24. | edendama soolist tasakaalu ja sotsiaalset mitmekesisust sisu loomisel, luues stiimuleid, et innustada audiovisuaalsektori sidusrühmi püüdlema võrdõiguslikkuse, mitmekesisuse ja kaasavuse poole, austades samal ajal loomevabadust; |
| --- | --- |

24.

edendama soolist tasakaalu ja sotsiaalset mitmekesisust sisu loomisel, luues stiimuleid, et innustada audiovisuaalsektori sidusrühmi püüdlema võrdõiguslikkuse, mitmekesisuse ja kaasavuse poole, austades samal ajal loomevabadust;

| 25. | püüdma tagada, et riiklike arhiivide ja filmipärandiga tegelevate instituutide sisu kaitstakse ja edendatakse ning et see oleks laiemalt kättesaadav, tagades samal ajal asjaomaste intellektuaalomandiõiguste austamise; |
| --- | --- |

25.

püüdma tagada, et riiklike arhiivide ja filmipärandiga tegelevate instituutide sisu kaitstakse ja edendatakse ning et see oleks laiemalt kättesaadav, tagades samal ajal asjaomaste intellektuaalomandiõiguste austamise;

KUTSUB EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 26. | jätkama programmi „Loov Euroopa“ MEDIA alaprogrammi võrgustike kaudu selliste Euroopa sõltumatute tellitavate videoteenuste toetamist, kus on suur osakaal Euroopa sisu, tehes selle esiletoomistegevuste abil nähtavaks; |
| --- | --- |

26.

jätkama programmi „Loov Euroopa“ MEDIA alaprogrammi võrgustike kaudu selliste Euroopa sõltumatute tellitavate videoteenuste toetamist, kus on suur osakaal Euroopa sisu, tehes selle esiletoomistegevuste abil nähtavaks;

| 27. | jätkama Euroopa filmifoorumi kaudu liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist selle üle, kuidas edendada ühistoodangust ja muudest piiriülese koostöö vormidest tuleneva Euroopa sisu pikaajalist ringlust, võttes ka arvesse meedia tegevuskavas ette nähtud audiovisuaalsektoriga peetava dialoogi tulemusi seoses sellega, kuidas parandada piiriülest juurdepääsu audiovisuaalsisule ja selle kättesaadavust; |
| --- | --- |

27.

jätkama Euroopa filmifoorumi kaudu liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist selle üle, kuidas edendada ühistoodangust ja muudest piiriülese koostöö vormidest tuleneva Euroopa sisu pikaajalist ringlust, võttes ka arvesse meedia tegevuskavas ette nähtud audiovisuaalsektoriga peetava dialoogi tulemusi seoses sellega, kuidas parandada piiriülest juurdepääsu audiovisuaalsisule ja selle kättesaadavust;

B.   EUROOPA SISU EDENDAMINE JA ESILETOOMINE

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

TUNNISTAB, ET:

| 28. | juurdepääs mitmekesisele ning ühtlasi usaldusväärsele audiovisuaalsisule ja -teabele kõigis ELi keeltes, on väga oluline; |
| --- | --- |

28.

juurdepääs mitmekesisele ning ühtlasi usaldusväärsele audiovisuaalsisule ja -teabele kõigis ELi keeltes, on väga oluline;

| 29. | Euroopa avalik-õiguslikul meedial on oluline roll demokraatlike väärtuste kaitsmisel, arvamuste mitmekesisuse soodustamisel ning Euroopa sisu kättesaadavuse ja konkurentsivõime suurendamisel, eriti uuenduslike tehnoloogiavahendite kasutamisel; |
| --- | --- |

29.

Euroopa avalik-õiguslikul meedial on oluline roll demokraatlike väärtuste kaitsmisel, arvamuste mitmekesisuse soodustamisel ning Euroopa sisu kättesaadavuse ja konkurentsivõime suurendamisel, eriti uuenduslike tehnoloogiavahendite kasutamisel;

| 30. | Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu edendamist ja esiletoomist käsitlevad õigusaktid peaksid mängima olulist rolli meedia pluralismi tagamisel, kultuurilise mitmekesisuse suurendamisel, rahvusvahelise konkurentsivõime tugevdamisel ja sõltumatu tootmise edendamisel; |
| --- | --- |

30.

Euroopa audiovisuaal- ja meediasisu edendamist ja esiletoomist käsitlevad õigusaktid peaksid mängima olulist rolli meedia pluralismi tagamisel, kultuurilise mitmekesisuse suurendamisel, rahvusvahelise konkurentsivõime tugevdamisel ja sõltumatu tootmise edendamisel;

| 31. | võrreldes traditsiooniliste levitamisviisidega võib Euroopa päritolu teoste leidmine tellitavate videoteenuste platvormidelt olla tarbijate jaoks keeruline. Seetõttu on oluline turgu analüüsida ja hinnata esiletoomist soodustavate meetmete tõhusust; |
| --- | --- |

31.

võrreldes traditsiooniliste levitamisviisidega võib Euroopa päritolu teoste leidmine tellitavate videoteenuste platvormidelt olla tarbijate jaoks keeruline. Seetõttu on oluline turgu analüüsida ja hinnata esiletoomist soodustavate meetmete tõhusust;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVA PÄDEVUSE PIIRES:

| 32. | kiirendama läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (4) ülevõtmist, kuna audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi tõhus rakendamine aitab parandada veebipõhist juurdepääsu Euroopa päritolu teostele; |
| --- | --- |

32.

kiirendama läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (4) ülevõtmist, kuna audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi tõhus rakendamine aitab parandada veebipõhist juurdepääsu Euroopa päritolu teostele;

| 33. | edendama arutelu Euroopa päritolu teoste edendamise olemasolevate ja kavandatud lahenduste üle ning võimaldama vahetada parimaid tavasid Euroopa päritolu teostega seotud meetmete esiletoomise kohta vastavalt erinevatele ärimudelitele; |
| --- | --- |

33.

edendama arutelu Euroopa päritolu teoste edendamise olemasolevate ja kavandatud lahenduste üle ning võimaldama vahetada parimaid tavasid Euroopa päritolu teostega seotud meetmete esiletoomise kohta vastavalt erinevatele ärimudelitele;

| 34. | arendama parimate tavade vahetamist ning tõhustama koostööd audiovisuaalsektorit reguleerivate asutuste ja filmirahastamisorganisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

34.

arendama parimate tavade vahetamist ning tõhustama koostööd audiovisuaalsektorit reguleerivate asutuste ja filmirahastamisorganisatsioonide vahel;

| 35. | parandama ja hõlbustama internetis seaduslikult kättesaadava ja loova sisu leidmist kõigis Euroopa Liidu keeltes, eelkõige selliste veebipõhiste vahendite abil nagu Agorateka, (5) eesmärgiga teha see teiste sisuliikide seas kergesti äratuntavaks; |
| --- | --- |

35.

parandama ja hõlbustama internetis seaduslikult kättesaadava ja loova sisu leidmist kõigis Euroopa Liidu keeltes, eelkõige selliste veebipõhiste vahendite abil nagu Agorateka, (5) eesmärgiga teha see teiste sisuliikide seas kergesti äratuntavaks;

| 36. | soodustama selliste andmebaaside arendamist nagu Lumiere VOD, (6) et hõlbustada Euroopa päritolu teoste päritoluriigi kontrollimist; |
| --- | --- |

36.

soodustama selliste andmebaaside arendamist nagu Lumiere VOD, (6) et hõlbustada Euroopa päritolu teoste päritoluriigi kontrollimist;

| 37. | edendama pidevat toetust Euroopa päritolu teoste kinolevile, sealhulgas toetust väiksematele ja sõltumatutele levitajatele mitmekesise valiku Euroopa filmide levitamiseks, ning toetama festivale kui algupärase ja mitmekesise sisu tõhusaid väljundeid nii riiklikul, Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

37.

edendama pidevat toetust Euroopa päritolu teoste kinolevile, sealhulgas toetust väiksematele ja sõltumatutele levitajatele mitmekesise valiku Euroopa filmide levitamiseks, ning toetama festivale kui algupärase ja mitmekesise sisu tõhusaid väljundeid nii riiklikul, Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| 38. | hindama ja arutama Euroopa päritolu teoste praegust olukorda Euroopa Liidus, võttes arvesse eri sidusrühmade turupositsiooni ja kõiki muid asjakohaseid tegureid (võrdsed tingimused, audiovisuaalne ja keeleline eripära eri riikides, Euroopa päritolu teoste praegune määratlus (7) jne), et tagada Euroopa päritolu teostele mitmekesine, õiglane ja tasakaalustatud turg; |
| --- | --- |

38.

hindama ja arutama Euroopa päritolu teoste praegust olukorda Euroopa Liidus, võttes arvesse eri sidusrühmade turupositsiooni ja kõiki muid asjakohaseid tegureid (võrdsed tingimused, audiovisuaalne ja keeleline eripära eri riikides, Euroopa päritolu teoste praegune määratlus (7) jne), et tagada Euroopa päritolu teostele mitmekesine, õiglane ja tasakaalustatud turg;

| 39. | arutlema Euroopa digitaalse ja tehnoloogilise suveräänsuse üle, võttes arvesse olemasolevaid Euroopa teenusepakkujaid, ning analüüsima koostöös avalik-õigusliku meediaga võimaliku Euroopa platvormi lisaväärtust, mis hõlmaks liikmesriikidest pärit Euroopa sisu kättesaadavaks tegemist võimalikult paljudele ELi kodanikele, tagades samal ajal asjaomaste intellektuaalomandi õiguste austamise ning kehtivad konkurentsi- ja riigiabieeskirjad; |
| --- | --- |

39.

arutlema Euroopa digitaalse ja tehnoloogilise suveräänsuse üle, võttes arvesse olemasolevaid Euroopa teenusepakkujaid, ning analüüsima koostöös avalik-õigusliku meediaga võimaliku Euroopa platvormi lisaväärtust, mis hõlmaks liikmesriikidest pärit Euroopa sisu kättesaadavaks tegemist võimalikult paljudele ELi kodanikele, tagades samal ajal asjaomaste intellektuaalomandi õiguste austamise ning kehtivad konkurentsi- ja riigiabieeskirjad;

| 40. | julgustama avalik-õiguslikku meediat pakkuma sõltumatutele tootjatele uusi võimalusi Euroopa sisu loomiseks ja edendamiseks; |
| --- | --- |

40.

julgustama avalik-õiguslikku meediat pakkuma sõltumatutele tootjatele uusi võimalusi Euroopa sisu loomiseks ja edendamiseks;

| 41. | töötama välja ja edendama uusi kavasid, et soodustada lastele ja noortele täiskasvanutele suunatud Euroopa audiovisuaalteoste tootmist ja levitamist; |
| --- | --- |

41.

töötama välja ja edendama uusi kavasid, et soodustada lastele ja noortele täiskasvanutele suunatud Euroopa audiovisuaalteoste tootmist ja levitamist;

KUTSUB EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 42. | jätkama aktiivset osalemist audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi sujuva rakendamise hõlbustamisel täpse seire, aruandluse ja liikmesriikide toetamise kaudu; |
| --- | --- |

42.

jätkama aktiivset osalemist audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi sujuva rakendamise hõlbustamisel täpse seire, aruandluse ja liikmesriikide toetamise kaudu;

| 43. | analüüsima Euroopa audiovisuaalturu olukorda, keskendudes peamistele probleemidele ja tasakaalustamatusele ELi seisukohast ning võimalikele lahendustele; |
| --- | --- |

43.

analüüsima Euroopa audiovisuaalturu olukorda, keskendudes peamistele probleemidele ja tasakaalustamatusele ELi seisukohast ning võimalikele lahendustele;

C.   KESTLIKKUS

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

RÕHUTAB, ET:

| 44. | kestliku arengu saavutamiseks peab meediasektor tuginema oma eelistele (nagu loovus ja kultuuriline mitmekesisus); tegema sisu kättesaadavaks ja nähtavaks; ning kohanema digiüleminekuga kaasnevate väljakutsete ja võimalustega; |
| --- | --- |

44.

kestliku arengu saavutamiseks peab meediasektor tuginema oma eelistele (nagu loovus ja kultuuriline mitmekesisus); tegema sisu kättesaadavaks ja nähtavaks; ning kohanema digiüleminekuga kaasnevate väljakutsete ja võimalustega;

| 45. | platvormidel ja veebiteenuse osutajatel kui digitaalmajanduse ülemaailmsetel osalejatel on oluline roll sisu kättesaadavuse, juurdepääsetavuse ja levitamise tagamisel. Samal ajal muutuvad nad üha olulisemaks demokraatlikus arutelus, kultuurilises mitmekesisuses, põhiõiguste ja -väärtuste austamises, alaealiste kaitses kahjuliku sisu eest ning intellektuaalomandi õiguste kaitses; |
| --- | --- |

45.

platvormidel ja veebiteenuse osutajatel kui digitaalmajanduse ülemaailmsetel osalejatel on oluline roll sisu kättesaadavuse, juurdepääsetavuse ja levitamise tagamisel. Samal ajal muutuvad nad üha olulisemaks demokraatlikus arutelus, kultuurilises mitmekesisuses, põhiõiguste ja -väärtuste austamises, alaealiste kaitses kahjuliku sisu eest ning intellektuaalomandi õiguste kaitses;

| 46. | territoriaalne ja ainuõiguslik litsentsimine on endiselt oluline asutamisvabaduse, sektori jätkusuutlikkuse ja rahastamise ning uute ärimudelite väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

46.

territoriaalne ja ainuõiguslik litsentsimine on endiselt oluline asutamisvabaduse, sektori jätkusuutlikkuse ja rahastamise ning uute ärimudelite väljatöötamiseks;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVA PÄDEVUSE PIIRES:

| 47. | edendama litsentsimistavasid, mille eesmärk on tagada õiglasem suhe tellitavate videoteenuste osutajate, platvormide, sõltumatute tootjate ja muude õiguste omajate vahel kogu väärtusahelas, ning edendama selliste meetmete väljatöötamist, mille eesmärk on võimaldada läbipaistvat ja terviklikku teavet audiovisuaalteoste kasutamise kohta internetipõhistes teenustes, sealhulgas juurdepääsu vaatamiskordi ja territooriume käsitlevatele andmetele; |
| --- | --- |

47.

edendama litsentsimistavasid, mille eesmärk on tagada õiglasem suhe tellitavate videoteenuste osutajate, platvormide, sõltumatute tootjate ja muude õiguste omajate vahel kogu väärtusahelas, ning edendama selliste meetmete väljatöötamist, mille eesmärk on võimaldada läbipaistvat ja terviklikku teavet audiovisuaalteoste kasutamise kohta internetipõhistes teenustes, sealhulgas juurdepääsu vaatamiskordi ja territooriume käsitlevatele andmetele;

| 48. | edendama Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet, võttes arvesse territoriaalse ja ainuõigusliku litsentsimise rolli Euroopa päritolu teoste rahastamissüsteemis. Litsentsimise küsimus tuleks kaasata ka audiovisuaalteoste levitamist käsitlevas meedia tegevuskavas väljakuulutatud dialoogi; |
| --- | --- |

48.

edendama Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet, võttes arvesse territoriaalse ja ainuõigusliku litsentsimise rolli Euroopa päritolu teoste rahastamissüsteemis. Litsentsimise küsimus tuleks kaasata ka audiovisuaalteoste levitamist käsitlevas meedia tegevuskavas väljakuulutatud dialoogi;

| 49. | edendama ja toetama rahastamisviise, mis keskenduvad innovatsioonile, majanduskasvule, tehnoloogiale ja tööstuse struktuurile; |
| --- | --- |

49.

edendama ja toetama rahastamisviise, mis keskenduvad innovatsioonile, majanduskasvule, tehnoloogiale ja tööstuse struktuurile;

| 50. | edendama veelgi meedia tegevuskava asjakohaseid meetmeid, edendades sõltumatute audiovisuaal- ja meediaettevõtete, eelkõige MediaInvesti ümberkujundamist ja säilenõtkust, mille eesmärk on suurendada investeeringuid audiovisuaalteoste tootmisse ja levitamisse, ning interaktiivset vahendit, mis suunab meediaettevõtteid erinevate toetusvahendite kaudu; |
| --- | --- |

50.

edendama veelgi meedia tegevuskava asjakohaseid meetmeid, edendades sõltumatute audiovisuaal- ja meediaettevõtete, eelkõige MediaInvesti ümberkujundamist ja säilenõtkust, mille eesmärk on suurendada investeeringuid audiovisuaalteoste tootmisse ja levitamisse, ning interaktiivset vahendit, mis suunab meediaettevõtteid erinevate toetusvahendite kaudu;

| 51. | julgustama suurendama Euroopa audiovisuaalteoste mahtu tellitavate teenuste kataloogides, mis sisaldavad laia teemade ja vanuserühmade skaalat hõlmavaid kvaliteetseid filme, ning hindama võimalust luua avaliku ja erasektori partnerlusi kvaliteetse sisu levitamiseks riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

51.

julgustama suurendama Euroopa audiovisuaalteoste mahtu tellitavate teenuste kataloogides, mis sisaldavad laia teemade ja vanuserühmade skaalat hõlmavaid kvaliteetseid filme, ning hindama võimalust luua avaliku ja erasektori partnerlusi kvaliteetse sisu levitamiseks riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

| 52. | keskenduma kodanike toimetulekuvõimesse investeerimisele digikirjaoskust ja meediapädevust käsitlevate meetmete kaudu, et edendada teadmiste omandamist ja kriitilist mõtlemist. See peaks andma kasutajatele võimaluse tuvastada ebaseaduslikku sisu ja desinformatsiooni ning mõista algoritmide soovitusvahendite toimimist ja saada kasu sisu leitavusest; |
| --- | --- |

52.

keskenduma kodanike toimetulekuvõimesse investeerimisele digikirjaoskust ja meediapädevust käsitlevate meetmete kaudu, et edendada teadmiste omandamist ja kriitilist mõtlemist. See peaks andma kasutajatele võimaluse tuvastada ebaseaduslikku sisu ja desinformatsiooni ning mõista algoritmide soovitusvahendite toimimist ja saada kasu sisu leitavusest;

| 53. | tõhustama ja parandama spetsialistide ja ettevõtjate koolitust, et aidata neil kohaneda muutuva loome- ja levitamismudeliga tehisintellektil põhinevate süsteemide kontekstis, ning edendama ümberõppe ja oskuste täiendamise protsesse; |
| --- | --- |

53.

tõhustama ja parandama spetsialistide ja ettevõtjate koolitust, et aidata neil kohaneda muutuva loome- ja levitamismudeliga tehisintellektil põhinevate süsteemide kontekstis, ning edendama ümberõppe ja oskuste täiendamise protsesse;

| 54. | edendama ja toetama digitaalmajanduse pakutavaid uusi võimalusi sisu levitamiseks, pöörates erilist tähelepanu õiglasele tasakaalule tehisintellekti süsteemide arendamise ja nende sisu kasutamise vahel, et tagada nii tehisintellektisektori kui ka audiovisuaal- ja meediasektori konkurentsivõime. Sellega seoses tagada võrdsed tingimused asjaomastele sidusrühmadele ning aidata audiovisuaal- ja meediasektoril areneda ilma innovatsiooni dünaamikat takistamata; |
| --- | --- |

54.

edendama ja toetama digitaalmajanduse pakutavaid uusi võimalusi sisu levitamiseks, pöörates erilist tähelepanu õiglasele tasakaalule tehisintellekti süsteemide arendamise ja nende sisu kasutamise vahel, et tagada nii tehisintellektisektori kui ka audiovisuaal- ja meediasektori konkurentsivõime. Sellega seoses tagada võrdsed tingimused asjaomastele sidusrühmadele ning aidata audiovisuaal- ja meediasektoril areneda ilma innovatsiooni dünaamikat takistamata;

| 55. | võtma kõik vajalikud meetmed, et takistada juurdepääsu ebaseaduslikule audiovisuaalsisule riiklikul ja ELi tasandil ning kehtestada tõhus veebipõhine jõustamine kaubandusliku ulatusega rikkumiste vastu; |
| --- | --- |

55.

võtma kõik vajalikud meetmed, et takistada juurdepääsu ebaseaduslikule audiovisuaalsisule riiklikul ja ELi tasandil ning kehtestada tõhus veebipõhine jõustamine kaubandusliku ulatusega rikkumiste vastu;

| 56. | võtta vajalikud meetmed, et meediasektor saaks kasutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa kliimamääruse pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

56.

võtta vajalikud meetmed, et meediasektor saaks kasutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa kliimamääruse pakutavaid võimalusi;

| 57. | arutama internetireklaami raamistikuga seotud võimalikke poliitilisi algatusi, et tagada õiglased interneti ja traditsioonilise reklaami eeskirjad audiovisuaal- ja meediasisu osas; |
| --- | --- |

57.

arutama internetireklaami raamistikuga seotud võimalikke poliitilisi algatusi, et tagada õiglased interneti ja traditsioonilise reklaami eeskirjad audiovisuaal- ja meediasisu osas;

| 58. | kaitsma meediaorganisatsioonide sõltumatust ja võtma vajaduse korral meetmeid läbipaistvuse ja mitmekesisuse tagamiseks meediasektoris; |
| --- | --- |

58.

kaitsma meediaorganisatsioonide sõltumatust ja võtma vajaduse korral meetmeid läbipaistvuse ja mitmekesisuse tagamiseks meediasektoris;

KUTSUB EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 59. | vähendama halduskoormust, mis on seotud juurdepääsuga Euroopa sisu rahastamisele, järgides samal ajal täielikult finantsmääruse nõudeid. |
| --- | --- |

59.

vähendama halduskoormust, mis on seotud juurdepääsuga Euroopa sisu rahastamisele, järgides samal ajal täielikult finantsmääruse nõudeid.

---

(1)  Yearbook 2020/2021 Key Trends, Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus (Euroopa Nõukogu), Strasbourg 2021, lk 20–21.

(2)  Yearbook 2020/2021 Key Trends, Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus (Euroopa Nõukogu), Strasbourg 2021, lk 46.

(3)  Selles kontekstis on väga oluline avatud koordinatsiooni meetodi ühistoodangu töörühma aruanne.

(4)  Audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv (vt viide lisas).

(5)  Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) üleeuroopaline portaal: https://agorateka.eu/ea/et/About.

(6)  Esimene Euroopa filmide veebikataloog, mis on kättesaadav tellitava videoteenuse kaudu ja mille Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus käivitas 16. aprillil 2019 Euroopa Nõukogus.

(7)  Nagu on sätestatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:32010L0013&from=ET

---

LISA

Nõukogu järeldused

| — | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad Euroopa sisu tugevdamist digitaalmajanduses (ELT C 457, 19.12.2018, lkl 2). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad Euroopa sisu tugevdamist digitaalmajanduses (ELT C 457, 19.12.2018, lkl 2).

| — | Nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaalteoste, eelkõige ühistoodangu piiriülese levitamise parandamise kohta (ELT C 192, 7.6.2019, lkl 11). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaalteoste, eelkõige ühistoodangu piiriülese levitamise parandamise kohta (ELT C 192, 7.6.2019, lkl 11).

| — | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse vaba ja pluralistliku meediasüsteemi kaitsmist (ELT C 422, 7.12.2020, lkl 8). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse vaba ja pluralistliku meediasüsteemi kaitsmist (ELT C 422, 7.12.2020, lkl 8).

| — | Nõukogu järeldused meediapädevuse kohta pidevalt muutuvas maailmas (ELT C 193, 9.6.2020, lkl 23). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused meediapädevuse kohta pidevalt muutuvas maailmas (ELT C 193, 9.6.2020, lkl 23).

| — | Nõukogu järeldused teemal „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“ 2021/C 210/01 (ELT C 210, 3.6.2021, lkl 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused teemal „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“ 2021/C 210/01 (ELT C 210, 3.6.2021, lkl 1).

| — | Nõukogu järeldused kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (ELT C 460, 21.12.2018, lk 12). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (ELT C 460, 21.12.2018, lk 12).

Seadusandlikud aktid

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 303, 28.11.2018, lkl 69). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 303, 28.11.2018, lkl 69).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (ELT L 189, 28.5.2021, lkl 34). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (ELT L 189, 28.5.2021, lkl 34).

Komisjoni teatised ja soovitused

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks COM(2020) 784 final. |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks COM(2020) 784 final.

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa demokraatia tegevuskava kohta, COM(2020) 790 final. |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa demokraatia tegevuskava kohta, COM(2020) 790 final.

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa digituleviku kujundamine (COM(2020) 67 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa digituleviku kujundamine (COM(2020) 67 final).

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse toetamise suurendamiseks. COM (2020) 760 final. |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse toetamise suurendamiseks. COM (2020) 760 final.

Euroopa Parlamendi algatused

| — | Raport tehisintellekti kohta haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris (2020/2017(INI)). |
| --- | --- |

—

Raport tehisintellekti kohta haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris (2020/2017(INI)).

Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse uuringud

| — | Yearbook 2020/2021 Key Trends, Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus (Euroopa Nõukogu), Strasbourg. |
| --- | --- |

—

Yearbook 2020/2021 Key Trends, Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus (Euroopa Nõukogu), Strasbourg.

Euroopa Nõukogu

| — | Euroopa filmialase koostöö konventsioon, 1992. |
| --- | --- |

—

Euroopa filmialase koostöö konventsioon, 1992.

---

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 501/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 501/13

---

Nõukogu järeldused kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kui algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ põhielementide kohta

(2021/C 501 I/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

tunnustades meetmeid, mida Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on juba võtnud, et suurendada kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna rolli tähtsust poliitilises tegevuskavas ning kindlustada Euroopa kultuuripärandiaastal 2018 saavutatud tulemus ja selle kestev mõju meie ühiskonnale ning tulevastele põlvkondadele;

tuletades meelde peamisi poliitilisi viitedokumente, mis on esitatud käesolevate järelduste lisas;

tuginedes kultuurivaldkonna töökavale (2019–2022), eelkõige selle prioriteedile B („Sidusus ja heaolu“), ning teemaga „Kvaliteetne arhitektuur ja hoonestatud keskkond kõigile“ seotud meetmetele;

TERVITAB algatust „Uus Euroopa Bauhaus“ ja sellega seoses

TOONITAB, ET:

| 1. | arhitektuur ja ehitatud keskkond on mineviku ja oleviku kultuuri, eluviiside ja väärtuste väljendus. See paneb aluse meie tuleviku kultuuripärandile ning aitab kujundada meie ühiskonda ja identiteeti; |
| --- | --- |

1.

arhitektuur ja ehitatud keskkond on mineviku ja oleviku kultuuri, eluviiside ja väärtuste väljendus. See paneb aluse meie tuleviku kultuuripärandile ning aitab kujundada meie ühiskonda ja identiteeti;

| 2. | ehitatud keskkond (1) on kogukonna peegelpilt, mille üldise kvaliteedi eest vastutavad asjaomased avaliku sektori asutused ning muud sidusrühmad, kes teevad tihedat koostööd kõigi kodanikega; |
| --- | --- |

2.

ehitatud keskkond (1) on kogukonna peegelpilt, mille üldise kvaliteedi eest vastutavad asjaomased avaliku sektori asutused ning muud sidusrühmad, kes teevad tihedat koostööd kõigi kodanikega;

| 3. | on tähtis saavutada olukord, kus nii olemasoleva hoonefondi arendamise – restaureerimise, renoveerimise, kohandatud taaskasutamise ja säilitamise kaudu – kui ka uute hoonete ja ruumide loomise kvaliteet oleks kõrge; |
| --- | --- |

3.

on tähtis saavutada olukord, kus nii olemasoleva hoonefondi arendamise – restaureerimise, renoveerimise, kohandatud taaskasutamise ja säilitamise kaudu – kui ka uute hoonete ja ruumide loomise kvaliteet oleks kõrge;

| 4. | arhitektidel on muu hulgas keskne roll kvaliteetse arhitektuuri ja elukeskkonna arendamise kõigis etappides ning nad saavad seega olulisel määral kaasa aidata üldsuse huvide teostamisele, võttes arvesse territoriaalset mitmekesisust ja kodanikuühiskonna vajadusi; |
| --- | --- |

4.

arhitektidel on muu hulgas keskne roll kvaliteetse arhitektuuri ja elukeskkonna arendamise kõigis etappides ning nad saavad seega olulisel määral kaasa aidata üldsuse huvide teostamisele, võttes arvesse territoriaalset mitmekesisust ja kodanikuühiskonna vajadusi;

| 5. | kultuur, kvaliteetne arhitektuur (2) ja ehitatud keskkond aitavad mitmel viisil kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärkide (3) saavutamisele. Samuti võivad need kaasa aidata Euroopa rohelise kokkuleppe (4) rakendamisele ja selle eesmärgile muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks; |
| --- | --- |

5.

kultuur, kvaliteetne arhitektuur (2) ja ehitatud keskkond aitavad mitmel viisil kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärkide (3) saavutamisele. Samuti võivad need kaasa aidata Euroopa rohelise kokkuleppe (4) rakendamisele ja selle eesmärgile muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks;

| 6. | Algatus „Uus Euroopa Bauhaus“ on valdkondade piire ületav algatus, mis hõlmab kolme omavahel seotud mõõdet: esteetika, kestlikkus ja kaasatus. See tugineb osaluspõhisele lähenemisviisile ja selle eesmärk on kaasata kõik inimesed kogu liidus, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvad inimesed, kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga 2030 ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgiga mitte kedagi kõrvale jätta; |
| --- | --- |

6.

Algatus „Uus Euroopa Bauhaus“ on valdkondade piire ületav algatus, mis hõlmab kolme omavahel seotud mõõdet: esteetika, kestlikkus ja kaasatus. See tugineb osaluspõhisele lähenemisviisile ja selle eesmärk on kaasata kõik inimesed kogu liidus, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvad inimesed, kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga 2030 ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgiga mitte kedagi kõrvale jätta;

| 7. | algatus „Uus Euroopa Bauhaus“ on inspireeritud algsest Bauhausist (5) koolist, kus läheneti disainile, arhitektuurile ja kunstile samuti terviklikkust, kestlikkust, kvaliteeti ja kaasavust väärtustaval viisil; |
| --- | --- |

7.

algatus „Uus Euroopa Bauhaus“ on inspireeritud algsest Bauhausist (5) koolist, kus läheneti disainile, arhitektuurile ja kunstile samuti terviklikkust, kestlikkust, kvaliteeti ja kaasavust väärtustaval viisil;

| 8. | algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ eesmärk on luua Euroopa mitmekesist kultuuripärandit austades soodsad tingimused, mis võimaldavad muuta elukeskkonda ja teha meie eluviis kaunimaks, kestlikumaks ja kaasavamaks, rakendades selleks muu hulgas innovatsiooni ja kvaliteetset arhitektuuri, (6) disaini, linnaplaneerimist ning mitmeid muid kunsti- ja loomevaldkondi; |
| --- | --- |

8.

algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ eesmärk on luua Euroopa mitmekesist kultuuripärandit austades soodsad tingimused, mis võimaldavad muuta elukeskkonda ja teha meie eluviis kaunimaks, kestlikumaks ja kaasavamaks, rakendades selleks muu hulgas innovatsiooni ja kvaliteetset arhitektuuri, (6) disaini, linnaplaneerimist ning mitmeid muid kunsti- ja loomevaldkondi;

| 9. | Euroopa kultuuri- ja arhitektuuripärand on meie ehitatud keskkonna tajutava ja tegeliku kvaliteedi oluline alus. Samuti on see suur väärtus, mis võib innustada ja edendada sotsiaalset sidusust, innovatsiooni, ümberkujundamist ja taaselustamist. Seepärast tunnustatakse algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ raames meie arhitektuuri- ja arheoloogiapärandi, maastike ning materiaalse ja vaimse kultuuripärandi tähtsust; |
| --- | --- |

9.

Euroopa kultuuri- ja arhitektuuripärand on meie ehitatud keskkonna tajutava ja tegeliku kvaliteedi oluline alus. Samuti on see suur väärtus, mis võib innustada ja edendada sotsiaalset sidusust, innovatsiooni, ümberkujundamist ja taaselustamist. Seepärast tunnustatakse algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ raames meie arhitektuuri- ja arheoloogiapärandi, maastike ning materiaalse ja vaimse kultuuripärandi tähtsust;

| 10. | kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna mitmemõõtmeline olemus nõuab valdkonnaülest koostööd, osalemist, ühisloomist ja valdkondadeüleseid lähenemisviise, eelkõige kestlikkuse ja poliitikavaldkondade sidususe osas; |
| --- | --- |

10.

kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna mitmemõõtmeline olemus nõuab valdkonnaülest koostööd, osalemist, ühisloomist ja valdkondadeüleseid lähenemisviise, eelkõige kestlikkuse ja poliitikavaldkondade sidususe osas;

| 11. | COVID-19 pandeemia tulemusel on hakatud võtma kasutusele rahalisi vahendeid kõikidel valitsemistasanditel, muu hulgas ka kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna jaoks. Neid rahalisi vahendeid tuleks kasutada kestlikul ja kvaliteedile orienteeritud viisil kooskõlas Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemi põhimõtete, avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühma (7) soovituste ning rahvusvahelise mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu (ICOMOS) läbivaadatud kvaliteedipõhimõtetega ELi rahastatavate sekkumismeetmete jaoks, mis võivad mõjutada kultuuripärandit (8); |
| --- | --- |

11.

COVID-19 pandeemia tulemusel on hakatud võtma kasutusele rahalisi vahendeid kõikidel valitsemistasanditel, muu hulgas ka kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna jaoks. Neid rahalisi vahendeid tuleks kasutada kestlikul ja kvaliteedile orienteeritud viisil kooskõlas Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemi põhimõtete, avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühma (7) soovituste ning rahvusvahelise mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu (ICOMOS) läbivaadatud kvaliteedipõhimõtetega ELi rahastatavate sekkumismeetmete jaoks, mis võivad mõjutada kultuuripärandit (8);

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES:

| 12. | kinnitama taas, et kultuur ja kultuuripärand on lahutamatult seotud ehitatud keskkonna ja elukeskkonnaga ning nad annavad märkimisväärse panuse kestlikku arengusse, sealhulgas ringmajandusse, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse, keskkonda, bioloogilise mitmekesisuse ja kliimaeesmärkide saavutamisse ning kõigi Euroopa inimeste jõukusse ja heaolusse; |
| --- | --- |

12.

kinnitama taas, et kultuur ja kultuuripärand on lahutamatult seotud ehitatud keskkonna ja elukeskkonnaga ning nad annavad märkimisväärse panuse kestlikku arengusse, sealhulgas ringmajandusse, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse, keskkonda, bioloogilise mitmekesisuse ja kliimaeesmärkide saavutamisse ning kõigi Euroopa inimeste jõukusse ja heaolusse;

| 13. | edendama asjakohast sünergiat algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ ja muude Euroopa inimesi kaasavate protsesside vahel, näiteks Euroopa tuleviku konverents, (9) samuti muud strateegiad ja tegevuskavad, mis edendavad arhitektuurilist ja esteetilist kvaliteeti, nagu Euroopa renoveerimislaine, (10) ning ligipääsetavust, näiteks puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030 (11); |
| --- | --- |

13.

edendama asjakohast sünergiat algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ ja muude Euroopa inimesi kaasavate protsesside vahel, näiteks Euroopa tuleviku konverents, (9) samuti muud strateegiad ja tegevuskavad, mis edendavad arhitektuurilist ja esteetilist kvaliteeti, nagu Euroopa renoveerimislaine, (10) ning ligipääsetavust, näiteks puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030 (11);

| 14. | aitama kaasa kvaliteetset arhitektuuri käsitleva tervikliku arusaama ja jagatud kultuuri loomisele, suurendades veelgi teadlikkust, näiteks juba varasest east alates pakutava formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse kaudu, ning edendades ja levitades laialdaselt teavet algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ kohta ning kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna rolli kohta kõnealuses algatuses; |
| --- | --- |

14.

aitama kaasa kvaliteetset arhitektuuri käsitleva tervikliku arusaama ja jagatud kultuuri loomisele, suurendades veelgi teadlikkust, näiteks juba varasest east alates pakutava formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse kaudu, ning edendades ja levitades laialdaselt teavet algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ kohta ning kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna rolli kohta kõnealuses algatuses;

| 15. | tegutsema selle nimel, et luua terviklik, kaasav, valdkondadevaheline, kvaliteedist juhinduv ja pikaajaline visioon arhitektuuri ja ehitatud keskkonna jaoks, lõimides mitmesugused poliitikameetmed ja eksperditeadmised, sealhulgas avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühma aruanne, (12) kõikidesse protsessidesse, suunistesse ja koosloomeprojektidesse, mis kujundavad meie elukeskkonda; |
| --- | --- |

15.

tegutsema selle nimel, et luua terviklik, kaasav, valdkondadevaheline, kvaliteedist juhinduv ja pikaajaline visioon arhitektuuri ja ehitatud keskkonna jaoks, lõimides mitmesugused poliitikameetmed ja eksperditeadmised, sealhulgas avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühma aruanne, (12) kõikidesse protsessidesse, suunistesse ja koosloomeprojektidesse, mis kujundavad meie elukeskkonda;

| 16. | võtma arvesse kvaliteedipõhist lähenemisviisi, mis hõlmab Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemis kindlaks määratud kvaliteedipõhimõtteid, (13) kui alust, millel põhinevad teadlikud valikud ja otsused ehitiste kogu olelusringi jooksul ning maastikuplaneerimise ja -korralduse käigus (kontseptsioon, investeerimiskavad, rahastamismehhanismid, toetusmeetmed, planeerimisprotsessid, hooldus, renoveerimine, säilitamine, kohandatud taaskasutamine, lammutamine ja ringlussevõtt); |
| --- | --- |

16.

võtma arvesse kvaliteedipõhist lähenemisviisi, mis hõlmab Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemis kindlaks määratud kvaliteedipõhimõtteid, (13) kui alust, millel põhinevad teadlikud valikud ja otsused ehitiste kogu olelusringi jooksul ning maastikuplaneerimise ja -korralduse käigus (kontseptsioon, investeerimiskavad, rahastamismehhanismid, toetusmeetmed, planeerimisprotsessid, hooldus, renoveerimine, säilitamine, kohandatud taaskasutamine, lammutamine ja ringlussevõtt);

| 17. | stimuleerima Euroopa linna- ja maapiirkondades kestlikku majanduskasvu, elamiskõlblikkust ja innovatsiooni, rakendades terviklikke ja kvaliteetseid kriteeriume, ühisloomismeetodeid ning rahvusvahelise mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu põhimõtteid, mis käsitlevad arhitektuuri- ja ehitatud keskkonna projektide jaoks ELi rahalise toetuse pakkumist, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

17.

stimuleerima Euroopa linna- ja maapiirkondades kestlikku majanduskasvu, elamiskõlblikkust ja innovatsiooni, rakendades terviklikke ja kvaliteetseid kriteeriume, ühisloomismeetodeid ning rahvusvahelise mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu põhimõtteid, mis käsitlevad arhitektuuri- ja ehitatud keskkonna projektide jaoks ELi rahalise toetuse pakkumist, kui see on asjakohane;

| 18. | edendama tervikliku lähenemisviisi abil olemasoleva hoonefondi energiatõhususe optimeerimist, järgides samal ajal kõiki Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemi kriteeriume, sealhulgas ehituspärandi säilitamist; |
| --- | --- |

18.

edendama tervikliku lähenemisviisi abil olemasoleva hoonefondi energiatõhususe optimeerimist, järgides samal ajal kõiki Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemi kriteeriume, sealhulgas ehituspärandi säilitamist;

| 19. | uurima lahendusi, mis võimaldaksid juurdepääsu taskukohasele ja inimväärsele eluasemele, eelkõige tööturule sisenevate noorte ja teiste haavatavate sotsiaalsete rühmade jaoks; |
| --- | --- |

19.

uurima lahendusi, mis võimaldaksid juurdepääsu taskukohasele ja inimväärsele eluasemele, eelkõige tööturule sisenevate noorte ja teiste haavatavate sotsiaalsete rühmade jaoks;

| 20. | rakendama osaluspõhise koosloomise põhimõtteid, kaasates kõik asjaomased sidusrühmad kõikidel asjakohastel valitsemistasanditel sellistesse protsessidesse nagu ehitatud ja elukeskkonnaga seotud otsuste tegemine, planeerimine, projekteerimine ja ehitamine ning ruumiline planeerimine; |
| --- | --- |

20.

rakendama osaluspõhise koosloomise põhimõtteid, kaasates kõik asjaomased sidusrühmad kõikidel asjakohastel valitsemistasanditel sellistesse protsessidesse nagu ehitatud ja elukeskkonnaga seotud otsuste tegemine, planeerimine, projekteerimine ja ehitamine ning ruumiline planeerimine;

| 21. | edendama lähenemisviisi, mille puhul austatakse dialoogi olemasoleva kultuuripärandi, maastikukujunduse ja nüüdisaegse loomingu vahel, sealhulgas vajaduse korral kohandatud taaskasutamise kaudu; |
| --- | --- |

21.

edendama lähenemisviisi, mille puhul austatakse dialoogi olemasoleva kultuuripärandi, maastikukujunduse ja nüüdisaegse loomingu vahel, sealhulgas vajaduse korral kohandatud taaskasutamise kaudu;

| 22. | looma kvaliteetse arhitektuuri jaoks soodsad raamistikud, mis oleksid aluseks hankelepingute sõlmimise korrale, õigusnormide lihtsustamisele ja uuenduslikele menetlustele, mis soosivad üksnes kulupõhise lähenemisviisi asemel kvaliteedipõhise lähenemisviisi kasutamist, järgides arhitektuuri, maastikuarhitektuuri ja ruumilise planeerimise avalike konkursside korraldamisel parimaid tavasid; |
| --- | --- |

22.

looma kvaliteetse arhitektuuri jaoks soodsad raamistikud, mis oleksid aluseks hankelepingute sõlmimise korrale, õigusnormide lihtsustamisele ja uuenduslikele menetlustele, mis soosivad üksnes kulupõhise lähenemisviisi asemel kvaliteedipõhise lähenemisviisi kasutamist, järgides arhitektuuri, maastikuarhitektuuri ja ruumilise planeerimise avalike konkursside korraldamisel parimaid tavasid;

| 23. | veelgi edendama ja tugevdama otsustajate ja sihtotstarbeliste rühmade, sealhulgas tehniliste ekspertide ja töövõtjate teadlikkust, teadmisi ja pädevusi kõigil asjakohastel valitsemistasanditel, et võimaldada neil lähtuda kvaliteetsetest kriteeriumidest ja standarditest otsustusprotsessis, mis on seotud arhitektuuri ja ehitatud keskkonnaga kõigi jaoks; |
| --- | --- |

23.

veelgi edendama ja tugevdama otsustajate ja sihtotstarbeliste rühmade, sealhulgas tehniliste ekspertide ja töövõtjate teadlikkust, teadmisi ja pädevusi kõigil asjakohastel valitsemistasanditel, et võimaldada neil lähtuda kvaliteetsetest kriteeriumidest ja standarditest otsustusprotsessis, mis on seotud arhitektuuri ja ehitatud keskkonnaga kõigi jaoks;

| 24. | edendama asjakohaste ELi rahastamisprogrammide ja muude kättesaadavate rahastamisvahendite parimat kasutamist, et:






  — | kohaldada ja parandada kvaliteedistandardeid planeerimise, projekteerimise, ehitamise, säilitamise, restaureerimise, renoveerimise ja kohandatud taaskasutamise valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

24.

edendama asjakohaste ELi rahastamisprogrammide ja muude kättesaadavate rahastamisvahendite parimat kasutamist, et:

—

kohaldada ja parandada kvaliteedistandardeid planeerimise, projekteerimise, ehitamise, säilitamise, restaureerimise, renoveerimise ja kohandatud taaskasutamise valdkonnas;

| — | täiustada veelgi arhitektide ja asjaomaste spetsialistide, näiteks ehitusinseneride, maastikuarhitektide, ruumiplaneerijate, projekteerijate, kunstnike, kultuuripärandi ekspertide, konservaatorite ja restauraatorite, looduskaitsjate, ehitusettevõtjate jne väljaõpet ja oskusi mitte üksnes konkreetse kutseala spetsialistina, vaid ka õpetajate ja teadlastena, kes mõistavad praeguseid laiaulatuslikke väljakutseid seoses kestlikkuse, kogemuse kvaliteedi ja sotsiaalse kaasatuse integreerimisega; |
| --- | --- |

—

täiustada veelgi arhitektide ja asjaomaste spetsialistide, näiteks ehitusinseneride, maastikuarhitektide, ruumiplaneerijate, projekteerijate, kunstnike, kultuuripärandi ekspertide, konservaatorite ja restauraatorite, looduskaitsjate, ehitusettevõtjate jne väljaõpet ja oskusi mitte üksnes konkreetse kutseala spetsialistina, vaid ka õpetajate ja teadlastena, kes mõistavad praeguseid laiaulatuslikke väljakutseid seoses kestlikkuse, kogemuse kvaliteedi ja sotsiaalse kaasatuse integreerimisega;

| 25. | säilitama tempot ja jätkama arutelu ning mõttevahetust kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kultuuriliste, sotsiaalsete, majanduslike ja ökoloogiliste rollide üle; |
| --- | --- |

25.

säilitama tempot ja jätkama arutelu ning mõttevahetust kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kultuuriliste, sotsiaalsete, majanduslike ja ökoloogiliste rollide üle;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 26. | suurendama poliitika sidusust kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna valdkonnas kõigi asjaomaste ministeeriumide ja haldustasandite, asutuste ja teenistuste vahelise asjakohase koordineerimise kaudu, et integreerida kvaliteedipõhine ja terviklik lähenemisviis kõikidesse poliitikavaldkondadesse ja tegevustesse, mis mõjutavad ehitatud keskkonda ja elukeskkonda; |
| --- | --- |

26.

suurendama poliitika sidusust kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna valdkonnas kõigi asjaomaste ministeeriumide ja haldustasandite, asutuste ja teenistuste vahelise asjakohase koordineerimise kaudu, et integreerida kvaliteedipõhine ja terviklik lähenemisviis kõikidesse poliitikavaldkondadesse ja tegevustesse, mis mõjutavad ehitatud keskkonda ja elukeskkonda;

| 27. | edendama algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ ja ringmajanduse põhimõtete ning lähenemisviiside, peavoolustamist riikide sotsiaal-majandusliku ja territoriaalse arengu strateegiatesse, sealhulgas kestlikkusse disaini ja arhitektuuri; |
| --- | --- |

27.

edendama algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ ja ringmajanduse põhimõtete ning lähenemisviiside, peavoolustamist riikide sotsiaal-majandusliku ja territoriaalse arengu strateegiatesse, sealhulgas kestlikkusse disaini ja arhitektuuri;

| 28. | looma ja toetama asjakohastel juhtimistasanditel nõuandvaid eksperdirühmi, mis koosnevad arhitektidest ja muudest asjaomastest spetsialistidest, näiteks riigi- ja linnaarhitektide rühmi, (14) samuti kvaliteedipõhiseid menetlusi, et tagada või tugevdada nõutavate kutseoskuste ja oskuste kasutamist otsustusprotsessides, et saavutada kvaliteetseid tulemusi; |
| --- | --- |

28.

looma ja toetama asjakohastel juhtimistasanditel nõuandvaid eksperdirühmi, mis koosnevad arhitektidest ja muudest asjaomastest spetsialistidest, näiteks riigi- ja linnaarhitektide rühmi, (14) samuti kvaliteedipõhiseid menetlusi, et tagada või tugevdada nõutavate kutseoskuste ja oskuste kasutamist otsustusprotsessides, et saavutada kvaliteetseid tulemusi;

| 29. | nimetama üksuse algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ kontaktpunktiks ja suhtlema kohalikul tasandil kogukondadega, järgides kohapõhist lähenemisviisi, (15) et kaasata vastavalt vajadusele kõik kodanikuühiskonna liikmed ja asjaomased sidusrühmad; |
| --- | --- |

29.

nimetama üksuse algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ kontaktpunktiks ja suhtlema kohalikul tasandil kogukondadega, järgides kohapõhist lähenemisviisi, (15) et kaasata vastavalt vajadusele kõik kodanikuühiskonna liikmed ja asjaomased sidusrühmad;

| 30. | võimestama osalejaid, kes edendavad kõigi sihtrühmade teadlikkust ehitatud keskkondade ja elukeskkondade kultuurilistest ja kvaliteediga seotud aspektidest, ning pakkuma neile asjakohast toetust; |
| --- | --- |

30.

võimestama osalejaid, kes edendavad kõigi sihtrühmade teadlikkust ehitatud keskkondade ja elukeskkondade kultuurilistest ja kvaliteediga seotud aspektidest, ning pakkuma neile asjakohast toetust;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 31. | soodustama Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemi ja selle kaheksa kvaliteedikriteeriumi kasutuselevõtmist asjakohaste investeeringute, õigusraamistike ja ELi rahastamisprogrammide puhul ning kohaldama neid kvaliteedipõhimõtteid kinnisvara omaniku, arendaja ja kasutajana; |
| --- | --- |

31.

soodustama Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemi ja selle kaheksa kvaliteedikriteeriumi kasutuselevõtmist asjakohaste investeeringute, õigusraamistike ja ELi rahastamisprogrammide puhul ning kohaldama neid kvaliteedipõhimõtteid kinnisvara omaniku, arendaja ja kasutajana;

| 32. | pakkuma kõikidele kõigi asjaomaste ELi programmide raames võimalusi uurimistegevuseks, suutlikkuse suurendamiseks ja vastastikuseks õppimiseks kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

pakkuma kõikidele kõigi asjaomaste ELi programmide raames võimalusi uurimistegevuseks, suutlikkuse suurendamiseks ja vastastikuseks õppimiseks kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna valdkonnas;

| 33. | püüdma saavutada sünergiat asjaomaste kehtivate ja kavandatavate ELi määruste, programmide ja poliitikameetmete vahel, et viia rohe- ja digipööre kooskõlla algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ põhimõtete ja eesmärkidega ning peavoolustada valdkonnaülest koostööd ja otsuste tegemist; |
| --- | --- |

33.

püüdma saavutada sünergiat asjaomaste kehtivate ja kavandatavate ELi määruste, programmide ja poliitikameetmete vahel, et viia rohe- ja digipööre kooskõlla algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ põhimõtete ja eesmärkidega ning peavoolustada valdkonnaülest koostööd ja otsuste tegemist;

| 34. | hõlbustama teabe saamist kvaliteetse elukeskkonnaga seotud projektide, sealhulgas kohapealsete väikesemahuliste algatuste ning kultuuri- ja loomesektori projektide toetamiseks kättesaadavate rahastamisvahendite kohta ja neile juurdepääsu; |
| --- | --- |

34.

hõlbustama teabe saamist kvaliteetse elukeskkonnaga seotud projektide, sealhulgas kohapealsete väikesemahuliste algatuste ning kultuuri- ja loomesektori projektide toetamiseks kättesaadavate rahastamisvahendite kohta ja neile juurdepääsu;

| 35. | võtma algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ strateegiate, projektide ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel arvesse geograafilist tasakaalu ning ELi geograafilist, klimaatilist, majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

35.

võtma algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ strateegiate, projektide ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel arvesse geograafilist tasakaalu ning ELi geograafilist, klimaatilist, majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist mitmekesisust;

| 36. | edendama sünergiat kunsti, arhitektuuri, maastiku- ja sisearhitektuuri, ruumilise planeerimise, disaini ja käsitöö vahel, samuti uuenduslikke koolitusmudeleid arhitektide ja muude asjaomaste spetsialistide jaoks, sealhulgas tipptasemel digitehnoloogia alaseid koolitusi; |
| --- | --- |

36.

edendama sünergiat kunsti, arhitektuuri, maastiku- ja sisearhitektuuri, ruumilise planeerimise, disaini ja käsitöö vahel, samuti uuenduslikke koolitusmudeleid arhitektide ja muude asjaomaste spetsialistide jaoks, sealhulgas tipptasemel digitehnoloogia alaseid koolitusi;

| 37. | edendama ajalooliste paikade toimet kohalike kogukondade olemasoleva ja kujuneva füüsilise keskkonna täiustamisel, kasutades ehitatud keskkonna ja elukeskkonna dokumenteerimiseks ja esitlemiseks uusimat digitehnoloogiat; |
| --- | --- |

37.

edendama ajalooliste paikade toimet kohalike kogukondade olemasoleva ja kujuneva füüsilise keskkonna täiustamisel, kasutades ehitatud keskkonna ja elukeskkonna dokumenteerimiseks ja esitlemiseks uusimat digitehnoloogiat;

| 38. | tugevdama sektoriülest teadlikkust ja koostööd, edendades algatust „Uus Euroopa Bauhaus“, Davosi deklaratsiooni ja rahvusvahelise mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu põhimõtteid asjaomastes poliitikavaldkondades, eelkõige sellistes valdkondades, mis on seotud ehitatud keskkonna ja elukeskkonna kujundamisega; |
| --- | --- |

38.

tugevdama sektoriülest teadlikkust ja koostööd, edendades algatust „Uus Euroopa Bauhaus“, Davosi deklaratsiooni ja rahvusvahelise mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu põhimõtteid asjaomastes poliitikavaldkondades, eelkõige sellistes valdkondades, mis on seotud ehitatud keskkonna ja elukeskkonna kujundamisega;

| 39. | andma nõukogule ja/või selle ettevalmistavatele organitele ning üksustele, kellele on usaldatud algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ kontaktpunkti roll, korrapäraselt aru algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ rakendamisest ning aitama kaasa parimate tavade vahetamisele liikmesriikide vahel seoses algatuse järelmeetmetega riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

39.

andma nõukogule ja/või selle ettevalmistavatele organitele ning üksustele, kellele on usaldatud algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ kontaktpunkti roll, korrapäraselt aru algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ rakendamisest ning aitama kaasa parimate tavade vahetamisele liikmesriikide vahel seoses algatuse järelmeetmetega riiklikul tasandil.

---

(1)  Vt määratlus lisas.

(2)  Nagu see on määratletud Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteemi kaheksas kriteeriumis.

(3)  Sätestatud kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 (vt viide lisas).

(4)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_et

(5)  Bauhaus (tegutses Weimaris, Dessaus ja Berliinis aastatel 1919–1933) oli 20. sajandi kõige mõjukam arhitektuuri-, disaini- ja kunstikool.

(6)  Sealhulgas sise- ja maastikuarhitektuur ning ruumiline planeerimine.

(7)  Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm, mis koosneb liikmesriikide ekspertidest, kes tegelevad kõigile mõeldud kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonnaga.

(8)  Euroopa kvaliteedipõhimõtted ELi rahastatavate sekkumismeetmete jaoks, mis võivad mõjutada kultuuripärandit – ICOMOSi ajakohastatud versioon: https://www.icomos.org/en/about-icomos/committees/regional-activities-europe/90984-quality-principles-new-version-available

(9)  https://futureu.europa.eu/?locale=et

(10)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/IP_20_1835

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=et&pubId=8376&furtherPubs=yes

(12)  Vt viide lisas.

(13)  Haldus, funktsionaalsus, keskkond, säästlikkus, mitmekesisus, kontekst, kohatunnetus ja ilu.

(14)  Vt määratlus lisas.

(15)  Vt määratlus lisas.

---

LISA

A.   VIITED

Järeldustega seoses tuletab Euroopa Liidu Nõukogu meelde järgmisi allikaid.

| 1. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 167. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 167.

| 2. | Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma tegevus ja aruanne seoses kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonnaga kõigile (2020–2021) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/bd7cba7e-2680-11ec-bd8e-01aa75ed71a1/language-et |
| --- | --- |

2.

Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma tegevus ja aruanne seoses kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonnaga kõigile (2020–2021) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/bd7cba7e-2680-11ec-bd8e-01aa75ed71a1/language-et

| 3. | 1975. aasta Euroopa arhitektuuripärandi harta. |
| --- | --- |

3.

1975. aasta Euroopa arhitektuuripärandi harta.

| 4. | Euroopa arhitektuuripärandi kaitse konventsioon – Granada konventsioon (1987). |
| --- | --- |

4.

Euroopa arhitektuuripärandi kaitse konventsioon – Granada konventsioon (1987).

| 5. | 2000. aasta Euroopa maastikukonventsioon. |
| --- | --- |

5.

2000. aasta Euroopa maastikukonventsioon.

| 6. | Nõukogu 12. veebruari 2001. aasta resolutsioon arhitektuuri kvaliteedi kohta linna- ja maakeskkonnas (ELT C 73, 6.3.2001, lk 6). |
| --- | --- |

6.

Nõukogu 12. veebruari 2001. aasta resolutsioon arhitektuuri kvaliteedi kohta linna- ja maakeskkonnas (ELT C 73, 6.3.2001, lk 6).

| 7. | Nõukogu 13. detsembri 2008. aasta järeldused arhitektuuri kohta: kultuuri panus säästvasse arengusse (ELT C 319, 13.12.2008, lk 13). |
| --- | --- |

7.

Nõukogu 13. detsembri 2008. aasta järeldused arhitektuuri kohta: kultuuri panus säästvasse arengusse (ELT C 319, 13.12.2008, lk 13).

| 8. | Nõukogu järeldused kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (ELT C 460, 21.12.2018, lk 12). |
| --- | --- |

8.

Nõukogu järeldused kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (ELT C 460, 21.12.2018, lk 12).

| 9. | Nõukogu 26. novembri 2012. aasta järeldused kultuurivaldkonna juhtimise kohta (ELT C 393, 19.12. 2012, lk 8). |
| --- | --- |

9.

Nõukogu 26. novembri 2012. aasta järeldused kultuurivaldkonna juhtimise kohta (ELT C 393, 19.12. 2012, lk 8).

| 10. | Riia konverentsil 13. märtsil 2015 vastu võetud ühisavaldus „Heritage, Contemporary Architecture and design in Interaction“ („Kultuuripärandi, kaasaegse arhitektuuri ja disaini vastasmõju“). |
| --- | --- |

10.

Riia konverentsil 13. märtsil 2015 vastu võetud ühisavaldus „Heritage, Contemporary Architecture and design in Interaction“ („Kultuuripärandi, kaasaegse arhitektuuri ja disaini vastasmõju“).

| 11. | ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsioon: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“ (A/RES/70/01). |
| --- | --- |

11.

ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsioon: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“ (A/RES/70/01).

| 12. | ELi linnade tegevuskava – Amsterdami pakt (rakendati 2016. aastal) (http://urbanagendaforthe.eu/pactofamsterdam/ ). |
| --- | --- |

12.

ELi linnade tegevuskava – Amsterdami pakt (rakendati 2016. aastal) (http://urbanagendaforthe.eu/pactofamsterdam/ ).

| 13. | Komisjoni teatis „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon – Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“ (COM(2021) 345 final). |
| --- | --- |

13.

Komisjoni teatis „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon – Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“ (COM(2021) 345 final).

| 14. | Davosi deklaratsioon „Kvaliteetse ehituskultuuriga Euroopa poole“, mis võeti vastu kultuuriministrite konverentsil (Davos, 20.–22. jaanuar 2018) (https://davosdeclaration2018.ch/media/Context-document-en.pdf ) |
| --- | --- |

14.

Davosi deklaratsioon „Kvaliteetse ehituskultuuriga Euroopa poole“, mis võeti vastu kultuuriministrite konverentsil (Davos, 20.–22. jaanuar 2018) (https://davosdeclaration2018.ch/media/Context-document-en.pdf )

| 15. | Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteem, avaldatud 2021. aasta mais (https://davosdeclaration2018.ch/quality-system/ ) |
| --- | --- |

15.

Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteem, avaldatud 2021. aasta mais (https://davosdeclaration2018.ch/quality-system/ )

| 16. | 30. novembril 2020 korraldatud ministrite mitteametlikul kohtumisel vastu võetud uus Leipzigi harta „The transformative power of cities for the common good“ („Linnade ümberkujundav jõud ühise heaolu nimel“) (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2020/12/12-08-2020-new-leipzig-charter-the-transformative-power-of-cities-for-the-common-good). |
| --- | --- |

16.

30. novembril 2020 korraldatud ministrite mitteametlikul kohtumisel vastu võetud uus Leipzigi harta „The transformative power of cities for the common good“ („Linnade ümberkujundav jõud ühise heaolu nimel“) (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2020/12/12-08-2020-new-leipzig-charter-the-transformative-power-of-cities-for-the-common-good).

| 17. | Rahvusvaheline mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu (ICOMOS), „Euroopa kvaliteedipõhimõtted ELi rahastatavate sekkumismeetmete jaoks, mis võivad mõjutada kultuuripärandit“ (uus 2021. aasta versioon) (http://openarchive.icomos.org/id/eprint/2436/). |
| --- | --- |

17.

Rahvusvaheline mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu (ICOMOS), „Euroopa kvaliteedipõhimõtted ELi rahastatavate sekkumismeetmete jaoks, mis võivad mõjutada kultuuripärandit“ (uus 2021. aasta versioon) (http://openarchive.icomos.org/id/eprint/2436/).

| 18. | Komisjoni 14. septembri 2021. aasta teatis „Uus Euroopa Bauhaus: kaunis, kestlik, kaasav“ (dok 11892/21 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3 – COM(2021) 573 final). |
| --- | --- |

18.

Komisjoni 14. septembri 2021. aasta teatis „Uus Euroopa Bauhaus: kaunis, kestlik, kaasav“ (dok 11892/21 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3 – COM(2021) 573 final).

| 19. | Euroopa Nõukogu konventsioon, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon, 2005) (https://www.coe.int/en/web/culture-and-heritage/faro-convention). |
| --- | --- |

19.

Euroopa Nõukogu konventsioon, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon, 2005) (https://www.coe.int/en/web/culture-and-heritage/faro-convention).

| 20. | Tegevuskava „The Territorial Agenda 2030: a future for all places“ („Territoriaalne tegevuskava: kõiki kohti arvestav tulevik“)(https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/brochures/2021/territorial-agenda-2030-a-future-for-all-places). |
| --- | --- |

20.

Tegevuskava „The Territorial Agenda 2030: a future for all places“ („Territoriaalne tegevuskava: kõiki kohti arvestav tulevik“)(https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/brochures/2021/territorial-agenda-2030-a-future-for-all-places).

B.   MÕISTED

Käesolevates nõukogu järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid.

| — | „Ehituskultuur“ – (ingliskeelses originaaltekstis on kasutusel saksakeelne termin „Baukultur“) igasugune inimtegevus, mille kaudu ruumi ja elukeskkonda positiivselt muudetakse. See hõlmab olemasolevaid ehitisi, sealhulgas mälestisi ja muid ehituspärandi elemente, samuti looduskeskkonda integreeritud ja sellega seotud nüüdisaegsete hoonete, taristu, avaliku ruumi ja maastike projekteerimist ja ehitamist. Ehituskultuur viitab ka ehitusprojektide, taristute, linnade, külade ja avatud maastike planeerimise menetlustele ning traditsioonilistele ja uuenduslikele ehitustehnikatele ja -meetoditele. Sõna „kultuur“ kasutamine selles mõistes tuleneb kvaliteedi ning töövahendite, menetluste ja tavade ühiskonnas laialdaselt vaikimisi omaksvõtust. |
| --- | --- |

—

„Ehituskultuur“ – (ingliskeelses originaaltekstis on kasutusel saksakeelne termin „Baukultur“) igasugune inimtegevus, mille kaudu ruumi ja elukeskkonda positiivselt muudetakse. See hõlmab olemasolevaid ehitisi, sealhulgas mälestisi ja muid ehituspärandi elemente, samuti looduskeskkonda integreeritud ja sellega seotud nüüdisaegsete hoonete, taristu, avaliku ruumi ja maastike projekteerimist ja ehitamist. Ehituskultuur viitab ka ehitusprojektide, taristute, linnade, külade ja avatud maastike planeerimise menetlustele ning traditsioonilistele ja uuenduslikele ehitustehnikatele ja -meetoditele. Sõna „kultuur“ kasutamine selles mõistes tuleneb kvaliteedi ning töövahendite, menetluste ja tavade ühiskonnas laialdaselt vaikimisi omaksvõtust.

| — | „Ehitatud keskkond“ – inimesi ümbritsev olemasolev ruum, mida nad aktiivselt kujundavad ja mis omakorda mõjutab inimeste elu ja käitumist. See hõlmab elukeskkonda. |
| --- | --- |

—

„Ehitatud keskkond“ – inimesi ümbritsev olemasolev ruum, mida nad aktiivselt kujundavad ja mis omakorda mõjutab inimeste elu ja käitumist. See hõlmab elukeskkonda.

| — | „Ringdisain“ – selliste toodete ja teenuste loomine, millel ei ole enam algus-, kesk- ja lõpp-punktiga olelusringi. Eesmärk on kujundada tooteid, mida saab kasutada, korduskasutada ja ringlusse võtta, ning vähendada seeläbi ressursside tarbimist ja jäätmete teket ning pakkuda suuremat lisaväärtust ökosüsteemile. Ringdisain keskendub toodete ja teenuste loomisele ringmajanduse jaoks. |
| --- | --- |

—

„Ringdisain“ – selliste toodete ja teenuste loomine, millel ei ole enam algus-, kesk- ja lõpp-punktiga olelusringi. Eesmärk on kujundada tooteid, mida saab kasutada, korduskasutada ja ringlusse võtta, ning vähendada seeläbi ressursside tarbimist ja jäätmete teket ning pakkuda suuremat lisaväärtust ökosüsteemile. Ringdisain keskendub toodete ja teenuste loomisele ringmajanduse jaoks.

| — | „Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteem“ – vahendite kogum, mis võimaldab teha kindlaks kohtade ehituskultuuri omadused ja neid hinnata, hõlmates ja kaaludes sotsiaalseid, emotsionaalseid ja kultuurilisi väärtusi võrdväärselt tehniliste ja funktsionaalsete aspektidega, tuginedes järgmisele kaheksale kriteeriumile: haldus, funktsionaalsus, keskkond, säästlikkus, mitmekesisus, kontekst, kohatunnetus ja ilu. |
| --- | --- |

—

„Davosi ehituskultuuri kvaliteedisüsteem“ – vahendite kogum, mis võimaldab teha kindlaks kohtade ehituskultuuri omadused ja neid hinnata, hõlmates ja kaaludes sotsiaalseid, emotsionaalseid ja kultuurilisi väärtusi võrdväärselt tehniliste ja funktsionaalsete aspektidega, tuginedes järgmisele kaheksale kriteeriumile: haldus, funktsionaalsus, keskkond, säästlikkus, mitmekesisus, kontekst, kohatunnetus ja ilu.

| — | „Elukeskkond“ – tehis- ja looduskeskkonna tasakaalustatud kooslus, mis hõlmab nii välialasid kui ka siseruume. Kestliku ja integreeritud elukeskkonna planeerimine ja loomine (linnaplaneerimine või laiemalt ruumiline planeerimise) hõlmab planeerimis- ja disainitegevust (sealhulgas ruumilist planeerimist, arhitektuuri, maastikuarhitektuuri), ehitustegevust ning muude ruumiga seotud otsuste ruumilist koordineerimist (nt liiklus- ja liikuvusvõimalused, kommunaalteenused, põllumajandus jne), mille eesmärk on parandada pikas perspektiivis ruumi käsitlevate otsuste kaudu võimalikult paljude inimeste elukeskkonda. |
| --- | --- |

—

„Elukeskkond“ – tehis- ja looduskeskkonna tasakaalustatud kooslus, mis hõlmab nii välialasid kui ka siseruume. Kestliku ja integreeritud elukeskkonna planeerimine ja loomine (linnaplaneerimine või laiemalt ruumiline planeerimise) hõlmab planeerimis- ja disainitegevust (sealhulgas ruumilist planeerimist, arhitektuuri, maastikuarhitektuuri), ehitustegevust ning muude ruumiga seotud otsuste ruumilist koordineerimist (nt liiklus- ja liikuvusvõimalused, kommunaalteenused, põllumajandus jne), mille eesmärk on parandada pikas perspektiivis ruumi käsitlevate otsuste kaudu võimalikult paljude inimeste elukeskkonda.

| — | „Kohapõhine lähenemisviis“ – koha konkreetsetest oludest lähtuv lähenemisviis, mille puhul kaasatakse arendamisse ja rakendamisse aktiivsete osalejatena kogukond ja paljud eri sektoritesse kuuluvad kohalikud organisatsioonid. |
| --- | --- |

—

„Kohapõhine lähenemisviis“ – koha konkreetsetest oludest lähtuv lähenemisviis, mille puhul kaasatakse arendamisse ja rakendamisse aktiivsete osalejatena kogukond ja paljud eri sektoritesse kuuluvad kohalikud organisatsioonid.

| — | „Riigi- ja linnaarhitektide rühmad“ – haldusasutustes töötavate arhitektide rühmad, kelle ülesanne on anda valitsusele projekteerimisalaseid suuniseid ja strateegilisi nõuandeid, et täiustada avalike ehitiste projekteerimist ning edendada ruumilist kvaliteeti ja kohtade loomise kultuuri. |
| --- | --- |

—

„Riigi- ja linnaarhitektide rühmad“ – haldusasutustes töötavate arhitektide rühmad, kelle ülesanne on anda valitsusele projekteerimisalaseid suuniseid ja strateegilisi nõuandeid, et täiustada avalike ehitiste projekteerimist ning edendada ruumilist kvaliteeti ja kohtade loomise kultuuri.

---

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 501/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 501/19

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse noorte sisukat osalemist hõlbustavate ja noortele mõeldud kodanikuühiskonna tegutsemisruumide kaitsmist ja loomist

(2021/C 501 I/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TUNNISTADES, ET:

| 1. | Euroopa Liit ja selle liikmesriigid leppisid kokku, et ELi tasandil tehtav koostöö noorte valdkonnas toetab sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust ning et selle eesmärk on tagada, et kõikidel noortel on ühiskonnas osalemiseks vajalikud vahendid; (1). |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liit ja selle liikmesriigid leppisid kokku, et ELi tasandil tehtav koostöö noorte valdkonnas toetab sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust ning et selle eesmärk on tagada, et kõikidel noortel on ühiskonnas osalemiseks vajalikud vahendid; (1).

| 2. | noored kuuluvad meie ühiskonna tugevuste hulka, ühtlasi on nad üksikisiku õiguste omajad. Seega on neil õigus sisukale osalemisele neid ja ühiskonda tervikuna mõjutava poliitika väljatöötamises, rakendamises, järelevalves, hindamises ja järelmeetmete võtmises; (2) |
| --- | --- |

2.

noored kuuluvad meie ühiskonna tugevuste hulka, ühtlasi on nad üksikisiku õiguste omajad. Seega on neil õigus sisukale osalemisele neid ja ühiskonda tervikuna mõjutava poliitika väljatöötamises, rakendamises, järelevalves, hindamises ja järelmeetmete võtmises; (2)

| 3. | „terve demokraatia tugineb kodanike osalusele ja aktiivsele kodanikuühiskonnale mitte ainult valimiste ajal, vaid kogu aeg. Pühendunud, informeeritud ja mõjukad noored kodanikud ja organisatsioonid on meie demokraatiate vastupanuvõime parim tagatis“ (3), mis kehtib ka ühiste hüvede puhul; |
| --- | --- |

3.

„terve demokraatia tugineb kodanike osalusele ja aktiivsele kodanikuühiskonnale mitte ainult valimiste ajal, vaid kogu aeg. Pühendunud, informeeritud ja mõjukad noored kodanikud ja organisatsioonid on meie demokraatiate vastupanuvõime parim tagatis“ (3), mis kehtib ka ühiste hüvede puhul;

| 4. | Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu demokraatia, pluralism, võrdsus ja õigusriik. Inimõiguste austamine, vabadus, mittediskrimineerimine, sooline võrdõiguslikkus, sallivus ja vähemuste kaitse on Euroopa idee võõrandamatud nurgakivid (4); |
| --- | --- |

4.

Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu demokraatia, pluralism, võrdsus ja õigusriik. Inimõiguste austamine, vabadus, mittediskrimineerimine, sooline võrdõiguslikkus, sallivus ja vähemuste kaitse on Euroopa idee võõrandamatud nurgakivid (4);

| 5. | „jätkuv COVID-19 pandeemia ja selle sotsiaal-majanduslikud tagajärjed avaldavad üha suuremat negatiivset mõju inimõigustele, demokraatiale ja õigusriigile, sealhulgas kodanikuühiskonna tegutsemisruumile“; (5) |
| --- | --- |

5.

„jätkuv COVID-19 pandeemia ja selle sotsiaal-majanduslikud tagajärjed avaldavad üha suuremat negatiivset mõju inimõigustele, demokraatiale ja õigusriigile, sealhulgas kodanikuühiskonna tegutsemisruumile“; (5)

| 6. | noorte osalemise edasiarendamine demokraatlikes protsessides kooskõlas nõukogu resolutsiooniga, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel, (6) nõukogu järeldustega Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta (7) ning järeldustega, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel, (8) aitavad tugevdada noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruume ja julgustab noori neis osalema, |
| --- | --- |

6.

noorte osalemise edasiarendamine demokraatlikes protsessides kooskõlas nõukogu resolutsiooniga, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel, (6) nõukogu järeldustega Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta (7) ning järeldustega, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel, (8) aitavad tugevdada noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruume ja julgustab noori neis osalema,

LEIAVAD, ET:

| 7. | noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumid on ruumid, mis võimaldavad noorte sisukat osalemist ühiskonnas ja moodustavad otsustava tähtsusega osa igas demokraatlikus ühiskonnas (9). Tegemist on (internetipõhise ja -välise) poliitilise, avaliku ja sotsiaalse keskkonnaga, mis vastab teatavatele õiguslikele, poliitilistele, institutsioonilistele ja praktilistele tingimustele, mis võimaldavad noortel kasutada oma kodanikuvabadusi seoses juurdepääsuga teabele, oma seisukohtade väljendamisega ning ühenduste või organisatsioonide moodustamisega avalikus elus osalemiseks ühiskonna mõjutamise ja kujundamise eesmärgil; |
| --- | --- |

7.

noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumid on ruumid, mis võimaldavad noorte sisukat osalemist ühiskonnas ja moodustavad otsustava tähtsusega osa igas demokraatlikus ühiskonnas (9). Tegemist on (internetipõhise ja -välise) poliitilise, avaliku ja sotsiaalse keskkonnaga, mis vastab teatavatele õiguslikele, poliitilistele, institutsioonilistele ja praktilistele tingimustele, mis võimaldavad noortel kasutada oma kodanikuvabadusi seoses juurdepääsuga teabele, oma seisukohtade väljendamisega ning ühenduste või organisatsioonide moodustamisega avalikus elus osalemiseks ühiskonna mõjutamise ja kujundamise eesmärgil;

| 8. | kuna noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumid on dünaamilised ja pidevas muutumises, on kõik noortevaldkonnas tegutsevad demokraatlikud ja sõltumatud organisatsioonid ning mitteametlikud noorterühmad osutunud peamisteks teguriteks noorte osaluse edendamisel ning neid tuleks seetõttu toetada ja kaitsta; |
| --- | --- |

8.

kuna noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumid on dünaamilised ja pidevas muutumises, on kõik noortevaldkonnas tegutsevad demokraatlikud ja sõltumatud organisatsioonid ning mitteametlikud noorterühmad osutunud peamisteks teguriteks noorte osaluse edendamisel ning neid tuleks seetõttu toetada ja kaitsta;

| 9. | noortel on vaja tasuta, turvalisi, avatud, juurdepääsetavaid, kaasavaid ja esinduslikke kodanikuühiskonna tegutsemisruume, mis võimaldavad neil luua ühendusi, osaleda nende vajaduste ja huvidega seotud valdkondades, rääkida mis tahes teemal kaasa avalikes küsimustes ja osaleda avalikus otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

9.

noortel on vaja tasuta, turvalisi, avatud, juurdepääsetavaid, kaasavaid ja esinduslikke kodanikuühiskonna tegutsemisruume, mis võimaldavad neil luua ühendusi, osaleda nende vajaduste ja huvidega seotud valdkondades, rääkida mis tahes teemal kaasa avalikes küsimustes ja osaleda avalikus otsustusprotsessis;

| 10. | eri noorterühmade, sealhulgas haavatavate või harva kuulda olevate noorte, näiteks noorte rändajate, aktiivne kaasamine erinevatesse kodanikuühiskonna tegutsemisruumidesse aitab neil arendada kodanikuaktiivsuseks vajalikke pädevusi. Samal ajal edendab see nende isiklikku, kutsealast ja sotsiaalset arengut, toetab Euroopa Liidu väärtusi, (10) sotsiaalset ühtekuuluvust ja põlvkondadevahelist koostööd ning tagab, et demokraatia ja kodakondsus peegeldavad ühiskonnas valitsevaid erinevaid vaatenurki ja mitmekesisust; |
| --- | --- |

10.

eri noorterühmade, sealhulgas haavatavate või harva kuulda olevate noorte, näiteks noorte rändajate, aktiivne kaasamine erinevatesse kodanikuühiskonna tegutsemisruumidesse aitab neil arendada kodanikuaktiivsuseks vajalikke pädevusi. Samal ajal edendab see nende isiklikku, kutsealast ja sotsiaalset arengut, toetab Euroopa Liidu väärtusi, (10) sotsiaalset ühtekuuluvust ja põlvkondadevahelist koostööd ning tagab, et demokraatia ja kodakondsus peegeldavad ühiskonnas valitsevaid erinevaid vaatenurki ja mitmekesisust;

| 11. | noorte kaasamine kodanikuühiskonna tegutsemisruumidesse on olnud erinevate sotsiaalsete uuendustegevuste oluline katalüsaator, (11) mis näitab, et kõnealused ruumid aitavad edendada demokraatlikumat ja teadlikumat otsustusprotsessi, tugevdades seeläbi demokraatia kvaliteeti. Teisest küljest on noored diskrimineerimise ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi piirangute suhtes eriti haavatavad (12); |
| --- | --- |

11.

noorte kaasamine kodanikuühiskonna tegutsemisruumidesse on olnud erinevate sotsiaalsete uuendustegevuste oluline katalüsaator, (11) mis näitab, et kõnealused ruumid aitavad edendada demokraatlikumat ja teadlikumat otsustusprotsessi, tugevdades seeläbi demokraatia kvaliteeti. Teisest küljest on noored diskrimineerimise ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi piirangute suhtes eriti haavatavad (12);

| 12. | noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemine ning teatatud põhiõiguste ja demokraatlike õiguste rikkumised on ülemaailmsed nähtused, mis võivad ohustada demokraatiaid kogu Euroopas, olenemata majanduslikust arengust või geograafilisest asukohast. Uuringud näitavad, et ka kodanikuühiskonna noorteorganisatsioonide võimalused osaleda poliitilistes protsessides on olnud piiratud (13); |
| --- | --- |

12.

noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemine ning teatatud põhiõiguste ja demokraatlike õiguste rikkumised on ülemaailmsed nähtused, mis võivad ohustada demokraatiaid kogu Euroopas, olenemata majanduslikust arengust või geograafilisest asukohast. Uuringud näitavad, et ka kodanikuühiskonna noorteorganisatsioonide võimalused osaleda poliitilistes protsessides on olnud piiratud (13);

| 13. | noorte valdkonnas tegutsevad organisatsioonid ja mitteametlikud noorterühmad tuleks kaasata oluliste projektide väljatöötamisse muu hulgas kõigis Euroopa noorte 11 eesmärgiga hõlmatud valdkondades. Lisaks on need organisatsioonid olulised noortele teenuste osutamisel ja toetuse pakkumisel, mis sageli täiendavad avaliku sektori asutuste pakutavaid teenuseid; |
| --- | --- |

13.

noorte valdkonnas tegutsevad organisatsioonid ja mitteametlikud noorterühmad tuleks kaasata oluliste projektide väljatöötamisse muu hulgas kõigis Euroopa noorte 11 eesmärgiga hõlmatud valdkondades. Lisaks on need organisatsioonid olulised noortele teenuste osutamisel ja toetuse pakkumisel, mis sageli täiendavad avaliku sektori asutuste pakutavaid teenuseid;

| 14. | COVID-19 pandeemia tõttu ahenevad paljudes riikides noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumid veelgi, mistõttu kasutatakse ainsa elujõulise alternatiivina sageli nende veebipõhised ekvivalente. Mõned saadud õppetunnid on positiivsed, näiteks siis, kui digiruumis on avastatud uusi funktsioone, kuid siirdumisega veebis asuvatesse kodanikuühiskonna tegutsemisruumidesse on ka ilmnenud probleeme seoses noorte juurdepääsu (taristu), võimete (pädevuste) ja internetiohutusega, |
| --- | --- |

14.

COVID-19 pandeemia tõttu ahenevad paljudes riikides noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumid veelgi, mistõttu kasutatakse ainsa elujõulise alternatiivina sageli nende veebipõhised ekvivalente. Mõned saadud õppetunnid on positiivsed, näiteks siis, kui digiruumis on avastatud uusi funktsioone, kuid siirdumisega veebis asuvatesse kodanikuühiskonna tegutsemisruumidesse on ka ilmnenud probleeme seoses noorte juurdepääsu (taristu), võimete (pädevuste) ja internetiohutusega,

RÕHUTAVAD, ET:

| 15. | universaalne lähenemisviis ei ole sobiv soodsa keskkonna loomiseks noortevaldkonnas tegutsevate ja mitteametlike noorterühmadega tegelevate organisatsioonide toetamiseks. Arvesse tuleb võtta nii universaaldisaini, erinevaid kultuurilisi ja geograafilisi taustu, struktuurseid ebavõrdsusi, soolist ebavõrdsust kui ka muid mõjutegureid, kui need takistavad noorte ja kodanikuühiskonna noorteorganisatsioonide vabalt tegutsemist ja sisukat osalemist; |
| --- | --- |

15.

universaalne lähenemisviis ei ole sobiv soodsa keskkonna loomiseks noortevaldkonnas tegutsevate ja mitteametlike noorterühmadega tegelevate organisatsioonide toetamiseks. Arvesse tuleb võtta nii universaaldisaini, erinevaid kultuurilisi ja geograafilisi taustu, struktuurseid ebavõrdsusi, soolist ebavõrdsust kui ka muid mõjutegureid, kui need takistavad noorte ja kodanikuühiskonna noorteorganisatsioonide vabalt tegutsemist ja sisukat osalemist;

| 16. | liigne kokkupuude ekraanide ja veebitegevustega avaldab negatiivset mõju noorte vaimsele, füüsilisele ja sotsiaalsele tervisele (14). Sellest hoolimata on veebipõhised kodanikuühiskonna tegutsemisruumid olnud paljudele noortele väga oluline koht, kus oma kodanikuõigusi kasutada, eelkõige COVID-19 pandeemia ajal. Kuigi terviseküsimus on üks meelespidamist väärivatest aspektidest, tuleb käsitleda ka internetiohutust ja digilõhet (sealhulgas taristut ja kognitiivseid tõkkeid). Seega peaks noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumide toetamisel kõigi sidusrühmade prioriteet olema õige tasakaalu leidmine internetis ja mujal toimuva osalemise vahel, |
| --- | --- |

16.

liigne kokkupuude ekraanide ja veebitegevustega avaldab negatiivset mõju noorte vaimsele, füüsilisele ja sotsiaalsele tervisele (14). Sellest hoolimata on veebipõhised kodanikuühiskonna tegutsemisruumid olnud paljudele noortele väga oluline koht, kus oma kodanikuõigusi kasutada, eelkõige COVID-19 pandeemia ajal. Kuigi terviseküsimus on üks meelespidamist väärivatest aspektidest, tuleb käsitleda ka internetiohutust ja digilõhet (sealhulgas taristut ja kognitiivseid tõkkeid). Seega peaks noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumide toetamisel kõigi sidusrühmade prioriteet olema õige tasakaalu leidmine internetis ja mujal toimuva osalemise vahel,

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES TEGEMA KOOSKÕLAS SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEGA JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL JÄRGMIST:

| 17. | kaitsma kodanikuühiskonna tegutsemisruume ja laiendama neid kõigile noortele, eelkõige neile, keda COVID-19 pandeemia kõige rohkem mõjutab, ning võtma täiendavaid meetmeid tagamaks, et ebasoodsa tausta ja vähemate võimalustega noortel, eelkõige äärepoolsetest ja maapiirkondadest pärit ning puuetega noortel, oleks neile juurdepääs ja et nad saaksid neis osaleda. Samuti tuleks edendada noorte jaoks kõnealuste ruumide nähtavust ja juurdepääsetavust; |
| --- | --- |

17.

kaitsma kodanikuühiskonna tegutsemisruume ja laiendama neid kõigile noortele, eelkõige neile, keda COVID-19 pandeemia kõige rohkem mõjutab, ning võtma täiendavaid meetmeid tagamaks, et ebasoodsa tausta ja vähemate võimalustega noortel, eelkõige äärepoolsetest ja maapiirkondadest pärit ning puuetega noortel, oleks neile juurdepääs ja et nad saaksid neis osaleda. Samuti tuleks edendada noorte jaoks kõnealuste ruumide nähtavust ja juurdepääsetavust;

| 18. | käsitlema probleeme, mis on seotud selliste protsesside ja vahenditega, mis põhjustavad vabade ja juurdepääsetavate avalike ruumide nappust või tekitavad olulisi takistusi noortele, kes soovivad pääseda ligi kodanikuühiskonna tegutsemisruumidele ja neis osaleda, ehk siis probleeme, mis on seotud personaalse turunduse pakkumiseks algoritme kasutavate äriliste vahenditega, keskklassistumise, maapiirkondadest väljarände ning füüsiliste ja veebipõhiste ruumide suurema kommertsialiseerimisega (15). |
| --- | --- |

18.

käsitlema probleeme, mis on seotud selliste protsesside ja vahenditega, mis põhjustavad vabade ja juurdepääsetavate avalike ruumide nappust või tekitavad olulisi takistusi noortele, kes soovivad pääseda ligi kodanikuühiskonna tegutsemisruumidele ja neis osaleda, ehk siis probleeme, mis on seotud personaalse turunduse pakkumiseks algoritme kasutavate äriliste vahenditega, keskklassistumise, maapiirkondadest väljarände ning füüsiliste ja veebipõhiste ruumide suurema kommertsialiseerimisega (15).

| 19. | käsitlema probleeme, mis on seotud kodanikuõigusi ja -vabadusi kasutavate noorte eraelu puutumatusega, et tagada nende isiku turvalisus ja üksikisiku õiguste austamine, mida tuleks propageerida arusaadavas keeles, ning anda kontroll nende andmete üle, eelkõige kõigi neile kuuluvate või neid puudutavate andmete turvalise ja seadusliku töötlemise kaudu, nagu on määratletud ELi isikuandmete kaitse üldmääruses; |
| --- | --- |

19.

käsitlema probleeme, mis on seotud kodanikuõigusi ja -vabadusi kasutavate noorte eraelu puutumatusega, et tagada nende isiku turvalisus ja üksikisiku õiguste austamine, mida tuleks propageerida arusaadavas keeles, ning anda kontroll nende andmete üle, eelkõige kõigi neile kuuluvate või neid puudutavate andmete turvalise ja seadusliku töötlemise kaudu, nagu on määratletud ELi isikuandmete kaitse üldmääruses;

| 20. | võtma arvesse takistusi, millega noored veebis osalemisel kokku puutuvad (muu hulgas juurdepääs internetile, digipädevused, taristu ja seadmete puudumine), ning püüdma tagada noorte digitaalsete kodanikuühiskonna tegutsemisruumide ohutust, edendades selleks digitaalset vastupanuvõimet, tugevdades eelkõige noorte digikirjaoskust, meediapädevust ja teadlikkust, sealhulgas turvameetmete kaudu, millega kaitstakse noori väärinformatsiooni, desinformatsiooni, propaganda, ühiskondliku polariseerumise, vaenukõne ja küberkiusamise ning seksuaalsuhte eesmärgil veebi kaudu kontakti otsimise jms eest; |
| --- | --- |

20.

võtma arvesse takistusi, millega noored veebis osalemisel kokku puutuvad (muu hulgas juurdepääs internetile, digipädevused, taristu ja seadmete puudumine), ning püüdma tagada noorte digitaalsete kodanikuühiskonna tegutsemisruumide ohutust, edendades selleks digitaalset vastupanuvõimet, tugevdades eelkõige noorte digikirjaoskust, meediapädevust ja teadlikkust, sealhulgas turvameetmete kaudu, millega kaitstakse noori väärinformatsiooni, desinformatsiooni, propaganda, ühiskondliku polariseerumise, vaenukõne ja küberkiusamise ning seksuaalsuhte eesmärgil veebi kaudu kontakti otsimise jms eest;

| 21. | tunnustama kõigi õppevormide (formaalne, mitteformaalne ja informaalne) haridusteenuse osutajaid peamiste osalejatena selliste kodanikuhariduse eri vormide edendamisel, mis keskenduvad nõutava kodanikuaktiivsuse jaoks vajalikele pädevustele, mis omakorda aitavad kaasa demokraatlikuma ühiskonna kujunemisele; |
| --- | --- |

21.

tunnustama kõigi õppevormide (formaalne, mitteformaalne ja informaalne) haridusteenuse osutajaid peamiste osalejatena selliste kodanikuhariduse eri vormide edendamisel, mis keskenduvad nõutava kodanikuaktiivsuse jaoks vajalikele pädevustele, mis omakorda aitavad kaasa demokraatlikuma ühiskonna kujunemisele;

| 22. | edendama kodanikuühiskonnaalaseid ja poliitilisi protsesse, samuti aktiivset koostööd noorteorganisatsioonide ning haridus- ja koolitusasutuste vahel ühisprojektides, muu hulgas selleks, et parandada olemasolevate kodanikuühiskonna tegutsemisruumide tingimusi ja luua uusi kodanikuühiskonna tegutsemisruume, andes seeläbi praktilise panuse kestliku arengu eesmärkide ja Euroopa noorte eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

22.

edendama kodanikuühiskonnaalaseid ja poliitilisi protsesse, samuti aktiivset koostööd noorteorganisatsioonide ning haridus- ja koolitusasutuste vahel ühisprojektides, muu hulgas selleks, et parandada olemasolevate kodanikuühiskonna tegutsemisruumide tingimusi ja luua uusi kodanikuühiskonna tegutsemisruume, andes seeläbi praktilise panuse kestliku arengu eesmärkide ja Euroopa noorte eesmärkide saavutamisse;

| 23. | kohustuma ühiselt kavandama ja ühiselt haldama ning vajaduse korral toetama avaliku sektori asutuste ja noorte vahelist suhtlust või nendevahelisi suhtluskanaleid, tehes seda kodanikuühiskonna tegutsemisruumide kaudu, sealhulgas nende kaudu, mida toetavad ja haldavad noorte valdkonnas tegutsevad organisatsioonid ja mitteametlikud noorterühmad, et soodustada noorte hääle sisukat ja mitmekesist esindatust ning käegakatsutavalt mõjutada noorte jaoks oluliste poliitikameetmete väljatöötamist, rakendamist ja nende järelmeetmeid, |
| --- | --- |

23.

kohustuma ühiselt kavandama ja ühiselt haldama ning vajaduse korral toetama avaliku sektori asutuste ja noorte vahelist suhtlust või nendevahelisi suhtluskanaleid, tehes seda kodanikuühiskonna tegutsemisruumide kaudu, sealhulgas nende kaudu, mida toetavad ja haldavad noorte valdkonnas tegutsevad organisatsioonid ja mitteametlikud noorterühmad, et soodustada noorte hääle sisukat ja mitmekesist esindatust ning käegakatsutavalt mõjutada noorte jaoks oluliste poliitikameetmete väljatöötamist, rakendamist ja nende järelmeetmeid,

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES NENDE VASTAVATES PÄDEVUSVALDKONDADES JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL NING VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET:

| 24. | püüdma kestliku struktuurifondide rahastamise abil kaitsta ja laiendada noorte erinevaid kodanikuühiskonna tegutsemisruume kõikidel tasanditel ning vajaduse korral kaaluma noorte valdkonnas tegutsevate organisatsioonide ja mitteametlike noorterühmade projektipõhist rahastamist; suurendama noorte teadlikkust nende kodaniku- ja poliitilistest vabadustest, samuti võimalustest neid kodanikuühiskonna tegutsemisruumides osalemise kaudu rakendada; |
| --- | --- |

24.

püüdma kestliku struktuurifondide rahastamise abil kaitsta ja laiendada noorte erinevaid kodanikuühiskonna tegutsemisruume kõikidel tasanditel ning vajaduse korral kaaluma noorte valdkonnas tegutsevate organisatsioonide ja mitteametlike noorterühmade projektipõhist rahastamist; suurendama noorte teadlikkust nende kodaniku- ja poliitilistest vabadustest, samuti võimalustest neid kodanikuühiskonna tegutsemisruumides osalemise kaudu rakendada;

| 25. | toetama neid noorte valdkonnas tegutsevaid organisatsioone ja mitteametlikke noorterühmi, kes võitlevad vaenukõne ja muude nende tegevust ähvardavate ohtudega, eelkõige seoses nende väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse kasutamisega; |
| --- | --- |

25.

toetama neid noorte valdkonnas tegutsevaid organisatsioone ja mitteametlikke noorterühmi, kes võitlevad vaenukõne ja muude nende tegevust ähvardavate ohtudega, eelkõige seoses nende väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse kasutamisega;

| 26. | pidevalt jälgima, hindama ja toetama noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruume soodustavat keskkonda, tehes samal ajal kindlaks ja käsitledes neid ruume ähvardavaid ohte; |
| --- | --- |

26.

pidevalt jälgima, hindama ja toetama noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruume soodustavat keskkonda, tehes samal ajal kindlaks ja käsitledes neid ruume ähvardavaid ohte;

| 27. | tagama teabele lihtsa juurdepääsu kättesaadavas vormingus ja vajaduse korral noortesõbralikus keeles ning kooskõlas Euroopa noorteteabe hartaga, (16) et edendada läbipaistvust ja suurendada noorte usaldust poliitiliste institutsioonide vastu, kehtestades samal ajal ka asjakohased meetmed, eelkõige meediapädevust edendades, et võidelda väärinformatsiooni, desinformatsiooni, propaganda, ühiskondliku polariseerumise, vaenukõne, vandenõuteooriate, küberkiusamise ja seksuaalsuhte eesmärgil veebi kaudu kontakti otsimise jms vastu; |
| --- | --- |

27.

tagama teabele lihtsa juurdepääsu kättesaadavas vormingus ja vajaduse korral noortesõbralikus keeles ning kooskõlas Euroopa noorteteabe hartaga, (16) et edendada läbipaistvust ja suurendada noorte usaldust poliitiliste institutsioonide vastu, kehtestades samal ajal ka asjakohased meetmed, eelkõige meediapädevust edendades, et võidelda väärinformatsiooni, desinformatsiooni, propaganda, ühiskondliku polariseerumise, vaenukõne, vandenõuteooriate, küberkiusamise ja seksuaalsuhte eesmärgil veebi kaudu kontakti otsimise jms vastu;

| 28. | suurendama noortele suunatud institutsioonilist teavitustegevust (otse või noorte valdkonnas tegutsevate organisatsioonide ja mitteametlike noorterühmade kaudu), kasutades tõhusaid veebipõhiseid ja muid kaasamisvahendeid. Lisaks sellele kasutama noorte endiga ühiselt kujundatud mehhanisme, mida tunnustavad poliitikakujundajad ja mida toetavad sõltumatud teadusuuringud, et hõlbustada noorte osalemist kodanikuühiskonna tegutsemisruumides ja poliitikas; |
| --- | --- |

28.

suurendama noortele suunatud institutsioonilist teavitustegevust (otse või noorte valdkonnas tegutsevate organisatsioonide ja mitteametlike noorterühmade kaudu), kasutades tõhusaid veebipõhiseid ja muid kaasamisvahendeid. Lisaks sellele kasutama noorte endiga ühiselt kujundatud mehhanisme, mida tunnustavad poliitikakujundajad ja mida toetavad sõltumatud teadusuuringud, et hõlbustada noorte osalemist kodanikuühiskonna tegutsemisruumides ja poliitikas;

| 29. | uurima vajaduse korral mõju, mida personaalse turunduse pakkumiseks algoritme kasutavad ärilised vahendid avaldavad noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumidele ning alustama dialoogi kõnealuste vahendite pakkujatega, et käsitleda nende võimalikku mõju kodanikuühiskonna tegutsemisruumidele; kaaluma vajalike, sobivate ja proportsionaalsete meetmete võtmist, et võidelda igasuguse äriliste vahendite negatiivse mõju vastu, mida ei saa dialoogi abil leevendada; |
| --- | --- |

29.

uurima vajaduse korral mõju, mida personaalse turunduse pakkumiseks algoritme kasutavad ärilised vahendid avaldavad noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumidele ning alustama dialoogi kõnealuste vahendite pakkujatega, et käsitleda nende võimalikku mõju kodanikuühiskonna tegutsemisruumidele; kaaluma vajalike, sobivate ja proportsionaalsete meetmete võtmist, et võidelda igasuguse äriliste vahendite negatiivse mõju vastu, mida ei saa dialoogi abil leevendada;

| 30. | toetama teadusuuringuid ja jälgima noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumide olukorda kogu Euroopa Liidus, samuti riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, hõlmates nende ees seisvaid probleeme ja ohte, ning hindama noorte osalemist kodanikuühiskonna tegutsemisruumides; |
| --- | --- |

30.

toetama teadusuuringuid ja jälgima noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumide olukorda kogu Euroopa Liidus, samuti riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, hõlmates nende ees seisvaid probleeme ja ohte, ning hindama noorte osalemist kodanikuühiskonna tegutsemisruumides;

| 31. | kaaluma Euroopa noorteaastal 2022 erilise tähelepanu pööramist noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumidele ja noorte põhivabadustele, |
| --- | --- |

31.

kaaluma Euroopa noorteaastal 2022 erilise tähelepanu pööramist noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumidele ja noorte põhivabadustele,

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 32. | toetama mittekaubanduslikke, avatud, kaasavaid ja turvalisi noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruume, tehes seda erinevate Euroopa programmide kaudu, sealhulgas selliste noortevaldkonna põhiprogrammide kaudu nagu „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus, ka sektoriteüleselt; |
| --- | --- |

32.

toetama mittekaubanduslikke, avatud, kaasavaid ja turvalisi noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruume, tehes seda erinevate Euroopa programmide kaudu, sealhulgas selliste noortevaldkonna põhiprogrammide kaudu nagu „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus, ka sektoriteüleselt;

| 33. | kaasama noori ning noorte valdkonnas tegutsevaid organisatsioone ja mitteametlikke noorterühmi senisest enam nende elu mõjutavate Euroopa algatuste (nt uus Euroopa Bauhaus, ELi kliimapakt ja Euroopa tuleviku konverents) kavandamisse, rakendamisse ja nende järelmeetmetesse, võttes arvesse kõnealuste algatuste rolli noortele mõeldud kodanikuühiskonna tegutsemisruumide pakkumisel. |
| --- | --- |

33.

kaasama noori ning noorte valdkonnas tegutsevaid organisatsioone ja mitteametlikke noorterühmi senisest enam nende elu mõjutavate Euroopa algatuste (nt uus Euroopa Bauhaus, ELi kliimapakt ja Euroopa tuleviku konverents) kavandamisse, rakendamisse ja nende järelmeetmetesse, võttes arvesse kõnealuste algatuste rolli noortele mõeldud kodanikuühiskonna tegutsemisruumide pakkumisel.

---

(1)  Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1).

(2)  Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1).

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa demokraatia tegevuskava kohta (COM (2020) 790, 3. detsember 2020, lk 3).

(4)  Käesoleva punkti aluseks on Euroopa Liidu lepingu artikkel 2.

(5)  Nõukogu järeldused inimõigustel põhineva COVID-19 järgse taastumise kohta (6324/21, 22. veebruar 2021).

(6)  Nõukogu resolutsioon, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel (ELT C 417, 15.12.2015, lk 10).

(7)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta (ELT C 415, 1.12.2020, lk 16).

(8)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel (ELT C 241, 21.6.2021, lk 3).

(9)  Käesolevates järeldustes kasutatud mõiste „noorte kodanikuühiskonna tegutsemisruumid“ põhineb OECD valitsusväliste osalejate kodanikuühiskonna ruumi määratlusel.

(10)  Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioonid, (ELT C 202, 7.6.2016, lk 1).

(11)  Safeguarding Civic Space for Young People in Europe, Euroopa Noortefoorum (lk 8).

(12)  Noortepartnerlus: Tomaž Deželan ja Laden Yurttagüler, Euroopa noorteadlaste ühendus, Shrinking democratic space for youth, 2021.

(13)  Noortepartnerlus: Tomaž Deželan ja Laden Yurttagüler, Euroopa noorteadlaste ühendus, Shrinking democratic space for youth, 2021.

(14)  UNICEFi avaldus Growing concern for well-being of children and young people amid soaring screen time, 8. veebruar 2021.

(15)  Smith, Neil (1996) The new urban frontier: Gentrification and the revanchist city. London, Routledge. Day, Kristen (1999) Introducing gender to the critique of privatized public space. Journal of Urban Design, kd 4, nr 2. Kohn, M., (2004) Brave new neighborhoods: The privatization of public space. New York, Routledge.

(16)  Euroopa noorteabe harta on noorte teavitamise ja nõustamise kutsealaste põhimõtete ja suuniste kogum.

---

LISA

Viited

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võtavad käesolevate järelduste vastuvõtmisel teadmiseks järgmised dokumendid.

| — | Teadusuuringute Ühiskeskus: teaduslik-tehnilised aruanded, Measuring Civic Competence in Europe, A composite indicator based on IEA Civic Education Study 1999 for 14 years old in School, 2008. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute Ühiskeskus: teaduslik-tehnilised aruanded, Measuring Civic Competence in Europe, A composite indicator based on IEA Civic Education Study 1999 for 14 years old in School, 2008.

| — | Moxon, D. ja Bárta, O. (2018), Struktureeritud dialoog, VI tsükkel, temaatiline aruanne: Young People and the EU, European Steering Committee of the 6th Cycle of Structured Dialogue, 2018. |
| --- | --- |

—

Moxon, D. ja Bárta, O. (2018), Struktureeritud dialoog, VI tsükkel, temaatiline aruanne: Young People and the EU, European Steering Committee of the 6th Cycle of Structured Dialogue, 2018.

| — | Euroopa Komisjon: Eurobaromeeter, Future of Europe series, märts 2021. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon: Eurobaromeeter, Future of Europe series, märts 2021.

| — | Euroopa Parlament: kultuuri- ja hariduskomisjoni tellitud uuring Education and youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations, PE 690.872, mai 2021. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament: kultuuri- ja hariduskomisjoni tellitud uuring Education and youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations, PE 690.872, mai 2021.

| — | Noortepartnerlus: Tomaž Deželan ja Laden Yurttagüler, Euroopa noorteadlaste ühendus, Shrinking democratic space for youth, 2021. |
| --- | --- |

—

Noortepartnerlus: Tomaž Deželan ja Laden Yurttagüler, Euroopa noorteadlaste ühendus, Shrinking democratic space for youth, 2021.

| — | Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioon nr 2096 (2016) How can inappropriate restrictions on NGO activities in Europe be prevented? |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioon nr 2096 (2016) How can inappropriate restrictions on NGO activities in Europe be prevented?

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus).

| — | Euroopa noorte teabe- ja nõustamisameti (ERYICA) üldkogu, Euroopa noorteteabe harta, vastu võetud Cascais’s (Portugal) 27. aprillil 2018. |
| --- | --- |

—

Euroopa noorte teabe- ja nõustamisameti (ERYICA) üldkogu, Euroopa noorteteabe harta, vastu võetud Cascais’s (Portugal) 27. aprillil 2018.

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa kliimapakt, (COM(2020) 788 final). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa kliimapakt, (COM(2020) 788 final).

| — | Euroopa Liit, Euroopa tuleviku konverentsi veebileht Conference on the Future of Europe | European Commission (europa.eu) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liit, Euroopa tuleviku konverentsi veebileht Conference on the Future of Europe | European Commission (europa.eu)

---