# Euroopan unionin C 504/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 504 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta14. joulukuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 504

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta14. joulukuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2021/C 504/01 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tuloksista | 1 |
| 2021/C 504/02 | Neuvoston päätöslauselma uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 | 9 |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2021/C 504/03 | Neuvoston suositus, annettu 29 päivänä marraskuuta 2021, monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi | 21 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2021/C 504/01

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tuloksista

1

2021/C 504/02

Neuvoston päätöslauselma uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030

9

SUOSITUKSET

Neuvosto

2021/C 504/03

Neuvoston suositus, annettu 29 päivänä marraskuuta 2021, monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi

21

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 504/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  ) | 30 |
| 2021/C 504/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  ) | 31 |
| 2021/C 504/06 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  ) | 32 |
| 2021/C 504/07 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 504/08 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  ) | 34 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2021/C 504/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  )

1

30

2021/C 504/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  )

1

31

2021/C 504/06

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  )

1

32

2021/C 504/07

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  )

1

33

2021/C 504/08

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  )

1

34

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2021/C 504/09 | Ilmoitus tietyille henkilöille, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, joista säädetään Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014 | 35 |
| 2021/C 504/10 | Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2196, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 2021/2193, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 36 |
| 2021/C 504/11 | Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 37 |
| 2021/C 504/12 | Ilmoitus henkilöille ja yhteisölle, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/1999, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2197, ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1998, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2195, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 39 |
| 2021/C 504/13 | Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/1999 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1998 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 40 |
| 2021/C 504/14 | Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2199, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2194, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 41 |
| 2021/C 504/15 | Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 42 |
| 2021/C 504/16 | Ilmoitus henkilölle, johon sovelletaan Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2015/1333, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2198, ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/44, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2192, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 43 |
| 2021/C 504/17 | Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2015/1333 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/44 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 44 |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 504/18 | Euron kurssi — 13. joulukuuta 2021 | 45 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2021/C 504/19 | Kertomus mahdollisista ehdollisista vastuista, jotka ovat aiheutuneet yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission suorittaessa asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisia tehtäviään varainhoitovuonna 2020 | 46 |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 504/20 | Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. tammikuuta 2022 lähtien
  (Julkaistu annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004
  10 artiklan mukaisesti) | 47 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2021/C 504/09

Ilmoitus tietyille henkilöille, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, joista säädetään Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014

35

2021/C 504/10

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2196, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 2021/2193, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

36

2021/C 504/11

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

37

2021/C 504/12

Ilmoitus henkilöille ja yhteisölle, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/1999, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2197, ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1998, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2195, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

39

2021/C 504/13

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/1999 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1998 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

40

2021/C 504/14

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2199, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2194, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

41

2021/C 504/15

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

42

2021/C 504/16

Ilmoitus henkilölle, johon sovelletaan Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2015/1333, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2198, ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/44, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2192, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

43

2021/C 504/17

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2015/1333 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/44 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

44

Euroopan komissio

2021/C 504/18

Euron kurssi — 13. joulukuuta 2021

45

Tilintarkastustuomioistuin

2021/C 504/19

Kertomus mahdollisista ehdollisista vastuista, jotka ovat aiheutuneet yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission suorittaessa asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisia tehtäviään varainhoitovuonna 2020

46

Euroopan komissio

2021/C 504/20

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. tammikuuta 2022 lähtien
  (Julkaistu annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004
  10 artiklan mukaisesti)

(Julkaistu annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004

10 artiklan mukaisesti)

47

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 504/21 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta | 48 |
| 2021/C 504/22 | Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla | 57 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2021/C 504/21

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

48

2021/C 504/22

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/1

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tuloksista

(2021/C 504/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, JOTKA

PALAUTTAVAT MIELEEN SEURAAVAA:

| 1. | Tämä päätöslauselma pohjautuu Euroopan unionin nuorisostrategiaan 2019–2027 (1), EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevista suuntaviivoista annettuun päätöslauselmaan (2), päätelmiin nuorten demokratiatietoisuuden ja demokratiaan osallistumisen edistämisestä Euroopassa (3), päätelmiin monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä (4) ja EU:n nuorisodialogin aiempien kierrosten tuloksiin. |
| --- | --- |

1.

Tämä päätöslauselma pohjautuu Euroopan unionin nuorisostrategiaan 2019–2027 (1), EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevista suuntaviivoista annettuun päätöslauselmaan (2), päätelmiin nuorten demokratiatietoisuuden ja demokratiaan osallistumisen edistämisestä Euroopassa (3), päätelmiin monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä (4) ja EU:n nuorisodialogin aiempien kierrosten tuloksiin.

| 2. | Euroopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027 annetussa päätöslauselmassa esitetään EU:n tasolla jatkossa toteutettavan nuorisoalan yhteistyön yleiset tavoitteet, ohjaavat periaatteet ja perusta. Päätöslauselmassa vaaditaan lisäämään nuorten mukanaoloa päätöksentekijöiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa sekä erilaisista taustoista ja yhteiskuntaryhmistä tulevien nuorten osallistumista. |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027 annetussa päätöslauselmassa esitetään EU:n tasolla jatkossa toteutettavan nuorisoalan yhteistyön yleiset tavoitteet, ohjaavat periaatteet ja perusta. Päätöslauselmassa vaaditaan lisäämään nuorten mukanaoloa päätöksentekijöiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa sekä erilaisista taustoista ja yhteiskuntaryhmistä tulevien nuorten osallistumista.

| 3. | EU:n nuorisodialogi on nuorille tarkoitettu osallistumismekanismi EU:ssa. Se toimii nuorisoalalla tehtävän EU-tason yhteistyön painopisteitä, toteutusta ja seurantaa koskevan jatkuvan yhteisen pohdinnan ja kuulemisen foorumina (5) päätöksentekijöiden, nuorten ja heitä edustavien järjestöjen kesken ja mahdollistaa jatkuvan kumppanuuden näiden prosessien hallinnossa paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

3.

EU:n nuorisodialogi on nuorille tarkoitettu osallistumismekanismi EU:ssa. Se toimii nuorisoalalla tehtävän EU-tason yhteistyön painopisteitä, toteutusta ja seurantaa koskevan jatkuvan yhteisen pohdinnan ja kuulemisen foorumina (5) päätöksentekijöiden, nuorten ja heitä edustavien järjestöjen kesken ja mahdollistaa jatkuvan kumppanuuden näiden prosessien hallinnossa paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla.

| 4. | Jäsenvaltioita kannustetaan antamaan nuorille mahdollisuus osallistua kaikkiin EU:n nuorisodialogin toimeenpanovaiheisiin ottamalla nuorisoala mukaan toimintaan ja antamalla kansalliselle nuorisoneuvostolle (6) tarvittaessa johtava rooli kansallisessa työryhmässä ja eurooppalaisessa ohjausryhmässä. |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltioita kannustetaan antamaan nuorille mahdollisuus osallistua kaikkiin EU:n nuorisodialogin toimeenpanovaiheisiin ottamalla nuorisoala mukaan toimintaan ja antamalla kansalliselle nuorisoneuvostolle (6) tarvittaessa johtava rooli kansallisessa työryhmässä ja eurooppalaisessa ohjausryhmässä.

| 5. | EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tulokset perustuvat kierroksen aikana järjestettyihin kolmeen EU:n nuorisokonferenssiin, kansallisista ja eurooppalaisista laadullisista kuulemisista ja dialogivaiheen tapahtumista saatuun palautteeseen, EU:n nuorisodialogia koskevan keskeisen kyselytutkimuksen määrällisiin tuloksiin ja vaikutusten arviointivaiheesta kansallisella ja Euroopan tasolla saatuihin tuloksiin ja edistävät nuorisotavoitteen nro 9 (”Tiloja ja osallistumista kaikille”) monitasoisen ja monialaisen täytäntöönpanon valtavirtaistamista. Eurooppalainen ohjausryhmä koordinoi kierrosta Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

5.

EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tulokset perustuvat kierroksen aikana järjestettyihin kolmeen EU:n nuorisokonferenssiin, kansallisista ja eurooppalaisista laadullisista kuulemisista ja dialogivaiheen tapahtumista saatuun palautteeseen, EU:n nuorisodialogia koskevan keskeisen kyselytutkimuksen määrällisiin tuloksiin ja vaikutusten arviointivaiheesta kansallisella ja Euroopan tasolla saatuihin tuloksiin ja edistävät nuorisotavoitteen nro 9 (”Tiloja ja osallistumista kaikille”) monitasoisen ja monialaisen täytäntöönpanon valtavirtaistamista. Eurooppalainen ohjausryhmä koordinoi kierrosta Euroopan tasolla.

| 6. | Tämän asiakirjan tavoitteena on taata, että kansallisten ja eurooppalaisten nuorisopolitiikkojen alalla toimivat asiaankuuluvat sidosryhmät ottavat EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tulokset huomioon ja toteuttavat niiden suhteen jatkotoimia, ja varmistaa EU:n nuorisodialogia koskevan prosessin ja sen tulosten laatu ja jatkuvuus. |
| --- | --- |

6.

Tämän asiakirjan tavoitteena on taata, että kansallisten ja eurooppalaisten nuorisopolitiikkojen alalla toimivat asiaankuuluvat sidosryhmät ottavat EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tulokset huomioon ja toteuttavat niiden suhteen jatkotoimia, ja varmistaa EU:n nuorisodialogia koskevan prosessin ja sen tulosten laatu ja jatkuvuus.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 7. | Saksan, Portugalin ja Slovenian puheenjohtajakausille 1. heinäkuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2021 välille ajoittuneen EU:n nuorisodialogin 8. kierros, jonka yhteinen teema on ”Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation”, perustuu eurooppalaisiin nuorisotavoitteisiin, erityisesti Euroopan unionin nuorisostrategian 2019–2027 nuorisotavoitteeseen nro 9: ”Tiloja ja osallistumista kaikille”. |
| --- | --- |

7.

Saksan, Portugalin ja Slovenian puheenjohtajakausille 1. heinäkuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2021 välille ajoittuneen EU:n nuorisodialogin 8. kierros, jonka yhteinen teema on ”Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation”, perustuu eurooppalaisiin nuorisotavoitteisiin, erityisesti Euroopan unionin nuorisostrategian 2019–2027 nuorisotavoitteeseen nro 9: ”Tiloja ja osallistumista kaikille”.

| 8. | Samalla kun Euroopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027 annetussa päätöslauselmassa kehotetaan nuoria osallistumaan laajemmin EU:n nuorisodialogiprosessiin, siinä edellytetään riittäviä resursseja, erityisesti taloudellisia ja henkilöresursseja, jotka mahdollistavat kaikkien nuorten tavoittamisen sekä viestinnän heille ja heidän kanssaan paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

8.

Samalla kun Euroopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027 annetussa päätöslauselmassa kehotetaan nuoria osallistumaan laajemmin EU:n nuorisodialogiprosessiin, siinä edellytetään riittäviä resursseja, erityisesti taloudellisia ja henkilöresursseja, jotka mahdollistavat kaikkien nuorten tavoittamisen sekä viestinnän heille ja heidän kanssaan paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla.

| 9. | Kansallisten työryhmien panos on tärkeä EU:n nuorisodialogiprosessien johtamisessa kansallisella tasolla, alue- ja paikallistaso mukaan lukien, ja erityisesti nuorten eri ryhmien tavoittamiseksi ja eri kansallisten, alueellisten ja paikallisten sidosryhmien yhdistämisessä prosessiin. |
| --- | --- |

9.

Kansallisten työryhmien panos on tärkeä EU:n nuorisodialogiprosessien johtamisessa kansallisella tasolla, alue- ja paikallistaso mukaan lukien, ja erityisesti nuorten eri ryhmien tavoittamiseksi ja eri kansallisten, alueellisten ja paikallisten sidosryhmien yhdistämisessä prosessiin.

| 10. | Valtiosta riippumattomien kansainvälisten nuorisojärjestöjen panos on tärkeä eri puolilta Eurooppaa saatujen moninaisten näkökulmien tuomisessa toimintapoliittiseen vuoropuheluun ja EU:n nuorisodialogiprosessin kansainvälistä ulottuvuutta koskevien laadukkaiden kannanottojen varmistamisessa. |
| --- | --- |

10.

Valtiosta riippumattomien kansainvälisten nuorisojärjestöjen panos on tärkeä eri puolilta Eurooppaa saatujen moninaisten näkökulmien tuomisessa toimintapoliittiseen vuoropuheluun ja EU:n nuorisodialogiprosessin kansainvälistä ulottuvuutta koskevien laadukkaiden kannanottojen varmistamisessa.

| 11. | Yksi 8. kierroksen erityispiirre oli laadukkaalle osallistumiselle annettu painoarvo ja digitaalisten välineiden pääasiallinen käyttö terveyskriisin vuoksi. EU:n nuorisodialogin 8. kierros käytiin covid-19-pandemian aikana, jolloin useimmat EU-maat olivat ottaneet käyttöön toimenpiteitä lähikontaktien välttämiseksi, mikä rajoitti mahdollisuuksia järjestää fyysisiä kokouksia. Pandemian vuoksi kaikki kolme EU:n nuorisokonferenssia järjestettiin virtuaalisessa muodossa, tiiviissä yhteistyössä kansallisten nuorisoneuvostojen kanssa. |
| --- | --- |

11.

Yksi 8. kierroksen erityispiirre oli laadukkaalle osallistumiselle annettu painoarvo ja digitaalisten välineiden pääasiallinen käyttö terveyskriisin vuoksi. EU:n nuorisodialogin 8. kierros käytiin covid-19-pandemian aikana, jolloin useimmat EU-maat olivat ottaneet käyttöön toimenpiteitä lähikontaktien välttämiseksi, mikä rajoitti mahdollisuuksia järjestää fyysisiä kokouksia. Pandemian vuoksi kaikki kolme EU:n nuorisokonferenssia järjestettiin virtuaalisessa muodossa, tiiviissä yhteistyössä kansallisten nuorisoneuvostojen kanssa.

| 12. | Puheenjohtajavaltio Saksa keskittyi Euroopan nuorten demokratiatietoisuuteen ja demokraattiseen osallistumiseen tunnuslauseenaan ”Nuoriso ja demokratia”. Jäsenvaltioissa toimiville kansallisille työryhmille ja valtiosta riippumattomille kansainvälisille nuorisojärjestöille ehdotettiin kansallisen ja Euroopan tason kuulemisten ja tapahtumien pohjaksi joukko laadullisia kysymyksiä, joissa keskityttiin nuorisotavoitteen nro 9 ”Tiloja ja osallistumista kaikille” seitsemään päämäärään. |
| --- | --- |

12.

Puheenjohtajavaltio Saksa keskittyi Euroopan nuorten demokratiatietoisuuteen ja demokraattiseen osallistumiseen tunnuslauseenaan ”Nuoriso ja demokratia”. Jäsenvaltioissa toimiville kansallisille työryhmille ja valtiosta riippumattomille kansainvälisille nuorisojärjestöille ehdotettiin kansallisen ja Euroopan tason kuulemisten ja tapahtumien pohjaksi joukko laadullisia kysymyksiä, joissa keskityttiin nuorisotavoitteen nro 9 ”Tiloja ja osallistumista kaikille” seitsemään päämäärään.

| 13. | Puheenjohtajavaltio Portugali keskittyi monitasoisen hallinnon vahvistamiseen edistämällä nuorten osallistumista päätöksentekoprosesseihin ja painotti erityisesti nuorten osallistumista digitaalisen innovoinnin avulla. Huomiota kiinnitettiin myös nuorisopolitiikkoihin sovellettaviin nuorten oikeuksiin perustuviin lähestymistapoihin, ja tämä oli neuvostossa 17. toukokuuta 2021 kokoontuneiden nuorisoministerien periaatekeskustelun aiheena. Koska Portugalin puheenjohtajakausi osui ajankohtaan, jolloin dialogivaiheesta siirryttiin toimeenpanovaiheeseen, nuorisotavoitteen nro 9 toteuttamiseksi kehitettiin konkreettisia toimia sisältävä välineistö ottaen huomioon laadullisista kuulemisista ja tapahtumista laaditut raportit ja Portugalin valtuuskunnan EU:n nuorisokonferenssissa käymät keskustelut. Lisäksi järjestettiin 48 tunnin Solve the Gap -hackathon-tapahtuma, jonka seurauksena luotiin verkkotyökalu, jolla edistetään nuorten osallistumista demokraattisiin prosesseihin. Työkalu julkaistaan Euroopan nuorisoportaalissa. |
| --- | --- |

13.

Puheenjohtajavaltio Portugali keskittyi monitasoisen hallinnon vahvistamiseen edistämällä nuorten osallistumista päätöksentekoprosesseihin ja painotti erityisesti nuorten osallistumista digitaalisen innovoinnin avulla. Huomiota kiinnitettiin myös nuorisopolitiikkoihin sovellettaviin nuorten oikeuksiin perustuviin lähestymistapoihin, ja tämä oli neuvostossa 17. toukokuuta 2021 kokoontuneiden nuorisoministerien periaatekeskustelun aiheena. Koska Portugalin puheenjohtajakausi osui ajankohtaan, jolloin dialogivaiheesta siirryttiin toimeenpanovaiheeseen, nuorisotavoitteen nro 9 toteuttamiseksi kehitettiin konkreettisia toimia sisältävä välineistö ottaen huomioon laadullisista kuulemisista ja tapahtumista laaditut raportit ja Portugalin valtuuskunnan EU:n nuorisokonferenssissa käymät keskustelut. Lisäksi järjestettiin 48 tunnin Solve the Gap -hackathon-tapahtuma, jonka seurauksena luotiin verkkotyökalu, jolla edistetään nuorten osallistumista demokraattisiin prosesseihin. Työkalu julkaistaan Euroopan nuorisoportaalissa.

| 14. | Puheenjohtajavaltio Slovenia tarkasteli kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien merkitystä nuorison osallistumiselle ja keinoja suojella niitä. Se tarkasteli myös EU:n nuorisodialogia koskevan keskeisen kyselytutkimuksen määrällisiä tuloksia ja Portugalin puheenjohtajakaudella esitetyistä ohjaavista kysymyksistä saatuja tuloksia, joita se hyödynsi tarkastellakseen hyviä käytäntöjä nuorisotavoitteen nro 9 ja sen päämäärien täytäntöön panemiseksi ja näiden käytäntöjen muuttamiseksi nuorisoalan toimiksi. Niiden täytäntöönpanon esteet ja jatkotoimet on määritelty. |
| --- | --- |

14.

Puheenjohtajavaltio Slovenia tarkasteli kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien merkitystä nuorison osallistumiselle ja keinoja suojella niitä. Se tarkasteli myös EU:n nuorisodialogia koskevan keskeisen kyselytutkimuksen määrällisiä tuloksia ja Portugalin puheenjohtajakaudella esitetyistä ohjaavista kysymyksistä saatuja tuloksia, joita se hyödynsi tarkastellakseen hyviä käytäntöjä nuorisotavoitteen nro 9 ja sen päämäärien täytäntöön panemiseksi ja näiden käytäntöjen muuttamiseksi nuorisoalan toimiksi. Niiden täytäntöönpanon esteet ja jatkotoimet on määritelty.

KATSOVAT SEURAAVAA:

| 15. | Jokainen EU:n nuorisodialogin kierros perustuu aiempiin kierroksiin, EU:n nuorisokonferensseihin ja EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioiden nuorisoalalla tekemään työhön. Tässä korostuu puheenjohtajakolmikon rooli ja sen yhtenäisyyden merkitys kunkin EU:n nuorisodialogin kierroksen tavoitteiden saavuttamisessa ja auttamisessa saavuttamaan nuorisotavoitteissa asetetut päämäärät, kun perättäiset kierrokset yhdistetään toisiinsa. |
| --- | --- |

15.

Jokainen EU:n nuorisodialogin kierros perustuu aiempiin kierroksiin, EU:n nuorisokonferensseihin ja EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioiden nuorisoalalla tekemään työhön. Tässä korostuu puheenjohtajakolmikon rooli ja sen yhtenäisyyden merkitys kunkin EU:n nuorisodialogin kierroksen tavoitteiden saavuttamisessa ja auttamisessa saavuttamaan nuorisotavoitteissa asetetut päämäärät, kun perättäiset kierrokset yhdistetään toisiinsa.

| 16. | Kansalliset työryhmät käyttävät erilaisia menetelmiä, kuten osallistavia visuaalisia menetelmiä ja osallistavaa toimintatutkimusta, keskustelutilaisuuksia ja verkossa järjestettäviä nuorisodialogitapahtumia. Valtiosta riippumattomat kansainväliset nuorisojärjestöt auttoivat järjestämään keskustelutilaisuuksia, joihin osallistui Euroopan tason päätöksentekijöitä ja nuoria. |
| --- | --- |

16.

Kansalliset työryhmät käyttävät erilaisia menetelmiä, kuten osallistavia visuaalisia menetelmiä ja osallistavaa toimintatutkimusta, keskustelutilaisuuksia ja verkossa järjestettäviä nuorisodialogitapahtumia. Valtiosta riippumattomat kansainväliset nuorisojärjestöt auttoivat järjestämään keskustelutilaisuuksia, joihin osallistui Euroopan tason päätöksentekijöitä ja nuoria.

| 17. | Eurooppalainen ohjausryhmä ehdotti EU:n nuorisodialogia koskevaa keskeistä kyselytutkimusta keinona tarkastella muita nuorison osallistumisen osa-alueita, jotta huomioon otettaisiin mahdollisimman laaja näkemysten joukko, ja keinona kannustaa kansallisia työryhmiä ja valtiosta riippumattomia kansainvälisiä nuorisojärjestöjä keskittymään enemmän laadullisiin ja merkityksellisempiin dialogiprosessiin osallistumisen muotoihin, mikä tuo lisäarvoa EU:n tasolla käytäviin kuulemisiin. |
| --- | --- |

17.

Eurooppalainen ohjausryhmä ehdotti EU:n nuorisodialogia koskevaa keskeistä kyselytutkimusta keinona tarkastella muita nuorison osallistumisen osa-alueita, jotta huomioon otettaisiin mahdollisimman laaja näkemysten joukko, ja keinona kannustaa kansallisia työryhmiä ja valtiosta riippumattomia kansainvälisiä nuorisojärjestöjä keskittymään enemmän laadullisiin ja merkityksellisempiin dialogiprosessiin osallistumisen muotoihin, mikä tuo lisäarvoa EU:n tasolla käytäviin kuulemisiin.

| 18. | EU:n kolmen puheenjohtajavaltion ja niiden kansallisten nuorisoneuvostojen, Euroopan nuorisofoorumin ja Euroopan komission välinen merkityksellinen yhteistyö ja yhteiskehittäminen olivat EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen täytäntöönpanoa ohjaavia keskeisiä periaatteita. |
| --- | --- |

18.

EU:n kolmen puheenjohtajavaltion ja niiden kansallisten nuorisoneuvostojen, Euroopan nuorisofoorumin ja Euroopan komission välinen merkityksellinen yhteistyö ja yhteiskehittäminen olivat EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen täytäntöönpanoa ohjaavia keskeisiä periaatteita.

| 19. | Nuorten ja nuorisojärjestöjen asettaminen kierroksen ja sen kaikkien toimien suunnittelun, täytäntöönpanon, seurannan, arvioinnin ja jatkotoimien keskiöön, esimerkiksi varmistamalla, että puheenjohtajavaltion kansallisella nuorisoneuvostolla on oikeus toimia eurooppalaisen ohjausryhmän yhteispuheenjohtajana, oli keskeinen tekijä EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen menestykselle. |
| --- | --- |

19.

Nuorten ja nuorisojärjestöjen asettaminen kierroksen ja sen kaikkien toimien suunnittelun, täytäntöönpanon, seurannan, arvioinnin ja jatkotoimien keskiöön, esimerkiksi varmistamalla, että puheenjohtajavaltion kansallisella nuorisoneuvostolla on oikeus toimia eurooppalaisen ohjausryhmän yhteispuheenjohtajana, oli keskeinen tekijä EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen menestykselle.

| 20. | On tärkeää tunnustaa laajemmin valtiosta riippumattomien kansainvälisten nuorisojärjestöjen osallistuminen ja panos EU:n nuorisodialogiprosessiin sen varmistamiseksi, että dialogilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus. Olisi turvattava kestävä, rakenteellinen ja riittävä rahoitus ja poliittinen tuki Euroopan ja kansallisilla tasoilla, jotta niin kansalliset työryhmät kuin valtiosta riippumattomat kansainväliset nuorisojärjestöt voivat harjoittaa toimintaansa virallisen EU:n nuorisodialogin puitteissa. |
| --- | --- |

20.

On tärkeää tunnustaa laajemmin valtiosta riippumattomien kansainvälisten nuorisojärjestöjen osallistuminen ja panos EU:n nuorisodialogiprosessiin sen varmistamiseksi, että dialogilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus. Olisi turvattava kestävä, rakenteellinen ja riittävä rahoitus ja poliittinen tuki Euroopan ja kansallisilla tasoilla, jotta niin kansalliset työryhmät kuin valtiosta riippumattomat kansainväliset nuorisojärjestöt voivat harjoittaa toimintaansa virallisen EU:n nuorisodialogin puitteissa.

| 21. | EU:n nuorisokonferenssit ovat merkityksellinen osa nuorisodialogiprosessia. Ne luovat turvallisia tiloja, joissa osallistujilla on tarvittavat tiedot ja mahdollisuudet antaa panoksensa, ja niiden olisi tuotava yhteen päätöksentekijöitä, jotta nämä voisivat osallistua vuoropuheluun merkityksellisellä tavalla, vaihtaa näkemyksiä nuorten kanssa tasavertaisesti, kehittää yhdessä heidän kanssaan konferenssien tuloksia ja sisällyttää tulokset mahdollisuuksien mukaan poliittiseen päätöksentekoonsa, jotta voidaan varmistaa nuorten mielekäs osallistumisprosessi. |
| --- | --- |

21.

EU:n nuorisokonferenssit ovat merkityksellinen osa nuorisodialogiprosessia. Ne luovat turvallisia tiloja, joissa osallistujilla on tarvittavat tiedot ja mahdollisuudet antaa panoksensa, ja niiden olisi tuotava yhteen päätöksentekijöitä, jotta nämä voisivat osallistua vuoropuheluun merkityksellisellä tavalla, vaihtaa näkemyksiä nuorten kanssa tasavertaisesti, kehittää yhdessä heidän kanssaan konferenssien tuloksia ja sisällyttää tulokset mahdollisuuksien mukaan poliittiseen päätöksentekoonsa, jotta voidaan varmistaa nuorten mielekäs osallistumisprosessi.

| 22. | Jotta prosessista saadaan mielekkäämpi nuorille ja päätöksentekijöille, on tärkeää, että kaikki EU:n nuorisodialogiin liittyvät tapahtumat järjestetään mahdollisimman kestävällä tavalla ja otetaan huomioon ympäristöä koskevat, sosiaaliset ja taloudelliset kestävyyden ulottuvuudet. |
| --- | --- |

22.

Jotta prosessista saadaan mielekkäämpi nuorille ja päätöksentekijöille, on tärkeää, että kaikki EU:n nuorisodialogiin liittyvät tapahtumat järjestetään mahdollisimman kestävällä tavalla ja otetaan huomioon ympäristöä koskevat, sosiaaliset ja taloudelliset kestävyyden ulottuvuudet.

| 23. | Keskittyminen nuorisotavoitteen nro 9 täytäntöönpanoon sen päämäärien muuttamiseksi nuorisoalan toimiksi on tuonut EU:n nuorisodialogiprosessiin merkittävän uuden ulottuvuuden tuomalla mukanaan muutoksia, joita tarvitaan nuorten elämänlaadun parantamiseksi Euroopassa. Se voitaisiin EU:n nuorisodialogin tulevilla kierroksilla omaksua hyvänä ja inspiroivana käytäntönä. |
| --- | --- |

23.

Keskittyminen nuorisotavoitteen nro 9 täytäntöönpanoon sen päämäärien muuttamiseksi nuorisoalan toimiksi on tuonut EU:n nuorisodialogiprosessiin merkittävän uuden ulottuvuuden tuomalla mukanaan muutoksia, joita tarvitaan nuorten elämänlaadun parantamiseksi Euroopassa. Se voitaisiin EU:n nuorisodialogin tulevilla kierroksilla omaksua hyvänä ja inspiroivana käytäntönä.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 24. | Nuoret ovat digitaaliaikaan soveltuvan kestävän, sosiaalisen, ilmastoneutraalin, vauraan ja demokraattisen Euroopan nykyisyys ja tulevaisuus. Heidän osallistumisensa on ratkaisevan tärkeää Euroopan nykyisyyden ja tulevaisuuden muovaamisessa, jotta varmistetaan, että kaikki Euroopan kansalaiset voivat tavoitella henkilökohtaisia tavoitteitaan ja hyvinvointia, ja jotta heitä voimaannutetaan aktiivisen ja vastuullisen kansalaisuuden harjoittamiseen. |
| --- | --- |

24.

Nuoret ovat digitaaliaikaan soveltuvan kestävän, sosiaalisen, ilmastoneutraalin, vauraan ja demokraattisen Euroopan nykyisyys ja tulevaisuus. Heidän osallistumisensa on ratkaisevan tärkeää Euroopan nykyisyyden ja tulevaisuuden muovaamisessa, jotta varmistetaan, että kaikki Euroopan kansalaiset voivat tavoitella henkilökohtaisia tavoitteitaan ja hyvinvointia, ja jotta heitä voimaannutetaan aktiivisen ja vastuullisen kansalaisuuden harjoittamiseen.

| 25. | Covid-19-pandemialla ja sen torjumiseksi toteutetuilla poikkeuksellisilla toimenpiteillä on ollut vakavia vaikutuksia nuorten osallistumiseen ja nuorten kansalaistoimintaan, joka on entisestään kaventunut ja jota voitaisiin turvata ennakoivasti. Covid-19-pandemia on myös osoittanut, miten tärkeää on tarkastella ja kehittää edelleen uusia osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen muotoja, erityisesti nuorten digitaalisen osallistumisen yhteydessä, samalla kun tunnustetaan nykyiset digitaaliset kahtiajaot ja digitaalisen osallistumisen rajoitukset ja puututaan niihin (7). |
| --- | --- |

25.

Covid-19-pandemialla ja sen torjumiseksi toteutetuilla poikkeuksellisilla toimenpiteillä on ollut vakavia vaikutuksia nuorten osallistumiseen ja nuorten kansalaistoimintaan, joka on entisestään kaventunut ja jota voitaisiin turvata ennakoivasti. Covid-19-pandemia on myös osoittanut, miten tärkeää on tarkastella ja kehittää edelleen uusia osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen muotoja, erityisesti nuorten digitaalisen osallistumisen yhteydessä, samalla kun tunnustetaan nykyiset digitaaliset kahtiajaot ja digitaalisen osallistumisen rajoitukset ja puututaan niihin (7).

OVAT TYYTYVÄISIÄ:

| 26. | Nuorten aktiiviseen osallistumiseen kansallisten työryhmien ja valtiosta riippumattomien kansainvälisten kansalaisjärjestöjen toteuttamiin kansallisiin ja eurooppalaisiin laadullisiin kuulemisiin, heidän aktiiviseen osallistumiseensa eurooppalaisen ohjausryhmän käynnistämään EU:n nuorisodialogia koskevaan keskeiseen kyselytutkimukseen sekä heidän aktiiviseen osallistumiseensa täytäntöönpanovaiheessa. Kuulemisissa ja täytäntöönpanovaiheessa käytettiin vaihtelevasti ja innovatiivisesti suppeampia kyselyjä, täsmäryhmähaastatteluja, laajoja nuorisodialogitapahtumia, työpajoja, osallistavaa toimintatutkimusta, osallistavia visuaalisia menetelmiä, keskustelutilaisuuksia ja digitaalisia nuorisodialogitapahtumia. |
| --- | --- |

26.

Nuorten aktiiviseen osallistumiseen kansallisten työryhmien ja valtiosta riippumattomien kansainvälisten kansalaisjärjestöjen toteuttamiin kansallisiin ja eurooppalaisiin laadullisiin kuulemisiin, heidän aktiiviseen osallistumiseensa eurooppalaisen ohjausryhmän käynnistämään EU:n nuorisodialogia koskevaan keskeiseen kyselytutkimukseen sekä heidän aktiiviseen osallistumiseensa täytäntöönpanovaiheessa. Kuulemisissa ja täytäntöönpanovaiheessa käytettiin vaihtelevasti ja innovatiivisesti suppeampia kyselyjä, täsmäryhmähaastatteluja, laajoja nuorisodialogitapahtumia, työpajoja, osallistavaa toimintatutkimusta, osallistavia visuaalisia menetelmiä, keskustelutilaisuuksia ja digitaalisia nuorisodialogitapahtumia.

| 27. | Toimiin ja toimenpiteisiin, joita kansalliset työryhmät ja valtiosta riippumattomat kansainväliset järjestöt ovat ehdottaneet ja toteuttaneet pandemian vaikeuttamissa olosuhteissa, osana prosessia, jossa nuorisotavoite nro 9 muutetaan nuorisoalan toimiksi. |
| --- | --- |

27.

Toimiin ja toimenpiteisiin, joita kansalliset työryhmät ja valtiosta riippumattomat kansainväliset järjestöt ovat ehdottaneet ja toteuttaneet pandemian vaikeuttamissa olosuhteissa, osana prosessia, jossa nuorisotavoite nro 9 muutetaan nuorisoalan toimiksi.

| 28. | Eurooppalaisen ohjausryhmän kanssa koko kierroksen ajan toteutettuun menestyksekkääseen yhteistyöhön ja tasavertaiseen kumppanuuteen, joka pohjautui EU:n nuorisodialogin aiempien kierrosten suosituksiin, jotka koskevat EU:n nuorisodialogin monitasoista ja monialaista täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

28.

Eurooppalaisen ohjausryhmän kanssa koko kierroksen ajan toteutettuun menestyksekkääseen yhteistyöhön ja tasavertaiseen kumppanuuteen, joka pohjautui EU:n nuorisodialogin aiempien kierrosten suosituksiin, jotka koskevat EU:n nuorisodialogin monitasoista ja monialaista täytäntöönpanoa.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI JA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA:

| 29. | Tarkastelemaan EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tuloksia, mukaan lukien liitteessä I olevat nuorten suositukset, suunnitellessaan ja pannessaan täytäntöön tulevia nuorisopolitiikkoja synergiassa kaikkien nuoriin vaikuttavien politiikkojen kanssa ja tutkimaan uusia tapoja panna täytäntöön eurooppalaiset nuorisotavoitteet ja niissä vahvistetut päämäärät. |
| --- | --- |

29.

Tarkastelemaan EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tuloksia, mukaan lukien liitteessä I olevat nuorten suositukset, suunnitellessaan ja pannessaan täytäntöön tulevia nuorisopolitiikkoja synergiassa kaikkien nuoriin vaikuttavien politiikkojen kanssa ja tutkimaan uusia tapoja panna täytäntöön eurooppalaiset nuorisotavoitteet ja niissä vahvistetut päämäärät.

| 30. | Vahvistamaan ja parantamaan EU:n nuorisodialogiprosessia tarkastelemalla ja mahdollisuuksien mukaan soveltamalla EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen parhaita käytäntöjä sekä sen onnistunutta täytäntöönpanoa ohjanneita periaatteita, erityisesti asettamalla nuoret ja nuorisojärjestöt prosessin keskiöön ja varmistamalla, että EU:n nuorisodialogi on nuorisovetoinen prosessi, jossa nuoret ja päätöksentekijät käyvät rakentavaa ratkaisukeskeistä vuoropuhelua, jolla on todellista vaikutusta. Kansallisten nuorisoneuvostojen olisi sen vuoksi tarvittaessa edelleen oltava kansallisten työryhmien tärkeimpiä sidosryhmiä, ja niille olisi annettava tarvittavaa poliittista ja taloudellista tukea tämän tehtävän hoitamiseen. |
| --- | --- |

30.

Vahvistamaan ja parantamaan EU:n nuorisodialogiprosessia tarkastelemalla ja mahdollisuuksien mukaan soveltamalla EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen parhaita käytäntöjä sekä sen onnistunutta täytäntöönpanoa ohjanneita periaatteita, erityisesti asettamalla nuoret ja nuorisojärjestöt prosessin keskiöön ja varmistamalla, että EU:n nuorisodialogi on nuorisovetoinen prosessi, jossa nuoret ja päätöksentekijät käyvät rakentavaa ratkaisukeskeistä vuoropuhelua, jolla on todellista vaikutusta. Kansallisten nuorisoneuvostojen olisi sen vuoksi tarvittaessa edelleen oltava kansallisten työryhmien tärkeimpiä sidosryhmiä, ja niille olisi annettava tarvittavaa poliittista ja taloudellista tukea tämän tehtävän hoitamiseen.

| 31. | Tunnustamaan ja priorisoimaan kansallisten työryhmien roolin, niiden välttämättömän sitoutumisen prosessiin ja niiden merkityksen tiedottamisen ja näkökulmien monipuolisuuden kannalta. |
| --- | --- |

31.

Tunnustamaan ja priorisoimaan kansallisten työryhmien roolin, niiden välttämättömän sitoutumisen prosessiin ja niiden merkityksen tiedottamisen ja näkökulmien monipuolisuuden kannalta.

| 32. | Priorisoimaan ja lisäämään EU:n nuorisodialogin näkyvyyttä kansallisissa ja EU-tason tapahtumissa ja edistämään nuorten osallistumista päätöksentekoprosesseihin kaikilla tasoilla sekä tukemaan ja vahvistamaan eri sidosryhmien, kuten eurooppalaisen ohjausryhmän, kansallisten työryhmien, Euroopan nuorisofoorumin, kansallisten nuorisoneuvostojen, valtiosta riippumattomien kansainvälisten kansalaisjärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

32.

Priorisoimaan ja lisäämään EU:n nuorisodialogin näkyvyyttä kansallisissa ja EU-tason tapahtumissa ja edistämään nuorten osallistumista päätöksentekoprosesseihin kaikilla tasoilla sekä tukemaan ja vahvistamaan eri sidosryhmien, kuten eurooppalaisen ohjausryhmän, kansallisten työryhmien, Euroopan nuorisofoorumin, kansallisten nuorisoneuvostojen, valtiosta riippumattomien kansainvälisten kansalaisjärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, välistä yhteistyötä.

| 33. | Tarjoamaan tarvittavaa tukea, mukaan lukien riittävät taloudelliset resurssit, ja nuorisoystävällisiä osallistumisen välineitä, jotka ovat tarpeen, jotta monista erilaisista taustoista ja yhteiskuntaryhmistä tulevia useampia nuoria voidaan tavoittaa sekä viestiä heille ja heidän kanssaan kaikilla tasoilla EU:n nuorisodialogiprosessille Euroopan unionin nuorisostrategiassa 2019–2027 asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

33.

Tarjoamaan tarvittavaa tukea, mukaan lukien riittävät taloudelliset resurssit, ja nuorisoystävällisiä osallistumisen välineitä, jotka ovat tarpeen, jotta monista erilaisista taustoista ja yhteiskuntaryhmistä tulevia useampia nuoria voidaan tavoittaa sekä viestiä heille ja heidän kanssaan kaikilla tasoilla EU:n nuorisodialogiprosessille Euroopan unionin nuorisostrategiassa 2019–2027 asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 34. | Varmistamaan kestävämmän ja strategisemman lähestymistavan EU:n nuorisodialogia koskevaan viestintään ja tiedottamiseen panemalla täytäntöön kattavan sisäisen ja ulkoisen viestintästrategian Euroopan tasolla ja antamaan tarvittaessa kansallisille työryhmille lisätukea, jotta ne voivat tehostaa omaa, nuorisojärjestöjen yhdessä kehittämää EU:n nuorisodialogia koskevaa viestintäänsä, noudattaen nuorisojärjestöjen yhteisellä johdolla luotua eurooppalaista viestintästrategiaa, mukaan lukien EU:n nuorisodialogia koskeva yhteinen logo, jolla merkitään kaikki Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavat EU:n nuorisodialogiin kuuluvat toimet. |
| --- | --- |

34.

Varmistamaan kestävämmän ja strategisemman lähestymistavan EU:n nuorisodialogia koskevaan viestintään ja tiedottamiseen panemalla täytäntöön kattavan sisäisen ja ulkoisen viestintästrategian Euroopan tasolla ja antamaan tarvittaessa kansallisille työryhmille lisätukea, jotta ne voivat tehostaa omaa, nuorisojärjestöjen yhdessä kehittämää EU:n nuorisodialogia koskevaa viestintäänsä, noudattaen nuorisojärjestöjen yhteisellä johdolla luotua eurooppalaista viestintästrategiaa, mukaan lukien EU:n nuorisodialogia koskeva yhteinen logo, jolla merkitään kaikki Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavat EU:n nuorisodialogiin kuuluvat toimet.

| 35. | Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava pitkän aikavälin institutionaalisen muistin vahvistaminen ja työn jatkuvuus EU:n nuorisodialogin kierrosten välillä. Puheenjohtajakolmikon, edellisen puheenjohtajakolmikon viimeisen puheenjohtajan, seuraavan puheenjohtajakolmikon ensimmäisen puheenjohtajan, komission ja Euroopan nuorisofoorumin välillä järjestetään säännöllisesti nuorisolähtöistä ja asianmukaisesti tuettua keskustelua ja koordinointia. Eurooppalaisen ohjausryhmän asiakirjat olisi julkistettava Euroopan nuorisoportaalissa. |
| --- | --- |

35.

Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava pitkän aikavälin institutionaalisen muistin vahvistaminen ja työn jatkuvuus EU:n nuorisodialogin kierrosten välillä. Puheenjohtajakolmikon, edellisen puheenjohtajakolmikon viimeisen puheenjohtajan, seuraavan puheenjohtajakolmikon ensimmäisen puheenjohtajan, komission ja Euroopan nuorisofoorumin välillä järjestetään säännöllisesti nuorisolähtöistä ja asianmukaisesti tuettua keskustelua ja koordinointia. Eurooppalaisen ohjausryhmän asiakirjat olisi julkistettava Euroopan nuorisoportaalissa.

| 36. | Antamaan jatkuvaa palautetta nuorille ja nuorisojärjestöille, jotka osallistuvat EU:n nuorisodialogiprosessin kaikkiin vaiheisiin, jotta kaikilla tasoilla voidaan varmistaa merkityksellinen vuoropuhelu ja nuorten osallistuminen. |
| --- | --- |

36.

Antamaan jatkuvaa palautetta nuorille ja nuorisojärjestöille, jotka osallistuvat EU:n nuorisodialogiprosessin kaikkiin vaiheisiin, jotta kaikilla tasoilla voidaan varmistaa merkityksellinen vuoropuhelu ja nuorten osallistuminen.

TOTEAVAT VIELÄ SEURAAVAA:

Seuraavan puheenjohtajakolmikon (Ranska, Tšekki ja Ruotsi) yleinen teemakohtainen prioriteetti on ”Yhdessä kohti kestävää ja osallistavaa Eurooppaa”.

---

(1)  Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EYVL C 456, 18.12.2018, s. 1).

(2)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevien suuntaviivojen antamiseksi – Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 1).

(3)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät nuorten demokratiatietoisuuden ja demokratiaan osallistumisen edistämisestä Euroopassa (EYVL C 415, 1.12.2020, s. 16).

(4)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä (EYVL C 241, 21.6.2021, s. 3).

(5)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus” perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta (COM(2018) 367 final – 2018/0191 (COD)).

(6)  Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EYVL C 456, 18.12.2018, s. 1).

(7)  Nuorisoalan kumppanuus: Tomaž Deželan ja Laden Yurttagüler (2021), eurooppalaisten nuorisotutkijoiden pooli, Shrinking democratic space for youth, 2021.

---

LIITE I

EU:N NUORISODIALOGIN 8. KIERROKSEN YHTEISET SUOSITUKSET

”Europe for YOUth - YOUth for Europe”

Syyskuussa 2021 pidetyssä EU:n nuorisokonferenssissa ilmaistuissa nuorten ideoissa ja mielipiteissä keskityttiin nuorisotavoitteeseen nro 9 (Tiloja ja osallistumista kaikille) ja annettiin suosituksia siitä, miten nuorisotavoite nro 9 olisi pantava täytäntöön. Nämä nuorten suositukset koskevat kaikkia seitsemää nuorisotavoitteeseen nro 9 kuuluvaa päämäärää. Suositukset kattavat prosessin, joka alkoi Saksan puheenjohtajakaudella, jatkui Portugalin puheenjohtajakaudella ja päättyi Slovenian puheenjohtajakaudella.

Suosituksissa ei aseteta muodollisia vaatimuksia kansalliselle nuorisopolitiikalle. Ne voivat kuitenkin toimia inspiraation lähteenä jäsenvaltioille.

Päämäärä 1: ”Varmistetaan, että nuoret voivat vaikuttaa päätöksentekoon”

| a) | Pyydämme sekä jäsenvaltioita että Euroopan komissiota antamaan nuorille konkreettista palautetta aina, kun ne ottavat heitä mukaan päätöksentekoprosessiinsa, ja varmistamaan nuorten kanssa toteutettavan arviointiprosessin, jotta voidaan varmistua siitä, että osallistuminen on todellista. |
| --- | --- |

a)

Pyydämme sekä jäsenvaltioita että Euroopan komissiota antamaan nuorille konkreettista palautetta aina, kun ne ottavat heitä mukaan päätöksentekoprosessiinsa, ja varmistamaan nuorten kanssa toteutettavan arviointiprosessin, jotta voidaan varmistua siitä, että osallistuminen on todellista.

| b) | Suosittelemme, että jäsenvaltiot hyväksyvät tai kehittävät edelleen lainsäädäntöä, jolla turvataan kestävät nuoria koskevat yhteishallinnointijärjestelmät päätöksenteossa ja politiikan muotoilussa kansallisella ja paikallisella tasolla, muun muassa nuorten kansalaistoiminnan suojelemiseksi ja laajentamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Suosittelemme, että jäsenvaltiot hyväksyvät tai kehittävät edelleen lainsäädäntöä, jolla turvataan kestävät nuoria koskevat yhteishallinnointijärjestelmät päätöksenteossa ja politiikan muotoilussa kansallisella ja paikallisella tasolla, muun muassa nuorten kansalaistoiminnan suojelemiseksi ja laajentamiseksi.

Päämäärä 2: ”Varmistetaan yhtäläiset osallistumismahdollisuudet”

| a) | Suosittelemme, että jäsenvaltiot ja Euroopan komissio lisäävät osallistumisrakenteiden monipuolisuutta ja puuttuvat osallistamisvajeeseen tarjoamalla vähemmistöryhmille helposti saatavilla olevaa tietoa. |
| --- | --- |

a)

Suosittelemme, että jäsenvaltiot ja Euroopan komissio lisäävät osallistumisrakenteiden monipuolisuutta ja puuttuvat osallistamisvajeeseen tarjoamalla vähemmistöryhmille helposti saatavilla olevaa tietoa.

| b) | Kaikkia jäsenvaltioita kannustetaan tukemaan paikallisia sidosryhmiä opetussuunnitelman ulkopuolisen toiminnan järjestämisessä nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

b)

Kaikkia jäsenvaltioita kannustetaan tukemaan paikallisia sidosryhmiä opetussuunnitelman ulkopuolisen toiminnan järjestämisessä nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia.

Päämäärä 3: ”Osallistuminen vaaleihin ja edustus valituissa elimissä”

| a) | Jäsenvaltioita kannustetaan luomaan yhteistyössä paikallisten nuorisokeskusten ja kansallisten nuorisoneuvostojen kanssa EU:n laajuinen symbolinen äänestysprosessi Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä niitä ikäryhmiä varten, joilla ei vielä ole äänioikeutta, jotta nykyistä laissa säädettyä äänioikeusikää nuorempia nuoria rohkaistaisiin osallistumaan aktiivisesti poliittiseen päätöksentekoon ja siten vahvistamaan nuorten mielipiteen tunnustamisen kulttuuria politiikassa. |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltioita kannustetaan luomaan yhteistyössä paikallisten nuorisokeskusten ja kansallisten nuorisoneuvostojen kanssa EU:n laajuinen symbolinen äänestysprosessi Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä niitä ikäryhmiä varten, joilla ei vielä ole äänioikeutta, jotta nykyistä laissa säädettyä äänioikeusikää nuorempia nuoria rohkaistaisiin osallistumaan aktiivisesti poliittiseen päätöksentekoon ja siten vahvistamaan nuorten mielipiteen tunnustamisen kulttuuria politiikassa.

| b) | Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot kehittävät strategioita sellaisten nuorten tukemiseksi, jotka haluavat pyrkiä paikallisen, kansallisen tai EU:n tason toimeen, kehittämällä Euroopan tasolla yhteisen nuorille soveltuvan foorumin sellaisia nuoria varten, jotka aikovat asettua ehdolle vaaleissa, ja tarjoamalla materiaalia vastaavien rakenteiden kehittämiseksi edelleen kansallisia vaaleja varten. |
| --- | --- |

b)

Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot kehittävät strategioita sellaisten nuorten tukemiseksi, jotka haluavat pyrkiä paikallisen, kansallisen tai EU:n tason toimeen, kehittämällä Euroopan tasolla yhteisen nuorille soveltuvan foorumin sellaisia nuoria varten, jotka aikovat asettua ehdolle vaaleissa, ja tarjoamalla materiaalia vastaavien rakenteiden kehittämiseksi edelleen kansallisia vaaleja varten.

| c) | Suosittelemme, että jäsenvaltiot tarjoavat kouluissa laadukasta kansalaiskasvatusta kaikille nuorille kaikissa jäsenvaltioissa ja ottavat käyttöön yhteisen EU:n kehyksen, jotta nuoret saataisiin luottamaan mielekästä ja edustavaa poliittista osallistumista koskevaan kykyynsä. |
| --- | --- |

c)

Suosittelemme, että jäsenvaltiot tarjoavat kouluissa laadukasta kansalaiskasvatusta kaikille nuorille kaikissa jäsenvaltioissa ja ottavat käyttöön yhteisen EU:n kehyksen, jotta nuoret saataisiin luottamaan mielekästä ja edustavaa poliittista osallistumista koskevaan kykyynsä.

| d) | Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot lujittavat poliittisten instituutioiden uskottavuutta ja kannustavat niitä pohjaamaan toimensa tieteellisiin tosiasioihin tavoitteenaan hyödyttää koko yhteiskuntaa, jotta vältetään nuorten tyytymättömyys päätöksentekoon ja politiikkaan. |
| --- | --- |

d)

Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot lujittavat poliittisten instituutioiden uskottavuutta ja kannustavat niitä pohjaamaan toimensa tieteellisiin tosiasioihin tavoitteenaan hyödyttää koko yhteiskuntaa, jotta vältetään nuorten tyytymättömyys päätöksentekoon ja politiikkaan.

Päämäärä 4: ”Fyysisten nuorisotilojen varmistaminen”

| a) | Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot lisäävät tietoisuutta ja edistävät rahoitusmahdollisuuksia, joiden tavoitteena on luoda ja ylläpitää nuorille tarkoitettuja fyysisiä tiloja. |
| --- | --- |

a)

Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot lisäävät tietoisuutta ja edistävät rahoitusmahdollisuuksia, joiden tavoitteena on luoda ja ylläpitää nuorille tarkoitettuja fyysisiä tiloja.

| b) | Jäsenvaltioita kehotetaan muuttamaan kansallisen tason koulutuspolitiikkoja ja tarjoamaan EU:n laajuisia seurantajärjestelmiä, joilla edistetään nuorille soveltuvia turvallisia tiloja ja aloitteita. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioita kehotetaan muuttamaan kansallisen tason koulutuspolitiikkoja ja tarjoamaan EU:n laajuisia seurantajärjestelmiä, joilla edistetään nuorille soveltuvia turvallisia tiloja ja aloitteita.

| c) | Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot ryhtyvät seuraamaan nuorten kansalaistoimintaan tarkoitettujen fyysisten tilojen turvaamista, jotta voidaan varmistaa nuorten oikeudet suojata fyysiset tilansa erilaisilta uhkilta, kuten kaupallistamiselta ja vuokrankorotuksilta. |
| --- | --- |

c)

Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot ryhtyvät seuraamaan nuorten kansalaistoimintaan tarkoitettujen fyysisten tilojen turvaamista, jotta voidaan varmistaa nuorten oikeudet suojata fyysiset tilansa erilaisilta uhkilta, kuten kaupallistamiselta ja vuokrankorotuksilta.

| d) | Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot tekevät fyysisistä nuorisotiloista kattavia ja helppopääsyisiä tarjoamalla niistä enemmän nuorisolle soveltuvaa ja helposti saatavilla olevaa tietoa. |
| --- | --- |

d)

Suosittelemme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot tekevät fyysisistä nuorisotiloista kattavia ja helppopääsyisiä tarjoamalla niistä enemmän nuorisolle soveltuvaa ja helposti saatavilla olevaa tietoa.

Päämäärä 5: ”Digitaalisten nuorisotilojen varmistaminen”

| a) | Kannustamme jäsenvaltioita varmistamaan kaikkialla Euroopassa digitaalisen vähimmäisstandardin sellaisten infrastruktuurien osalta, joihin sisältyy ilmainen Wi-Fi/internet ja nuorten käyttöön tarkoitettuja digitaalisia perusvälineitä. |
| --- | --- |

a)

Kannustamme jäsenvaltioita varmistamaan kaikkialla Euroopassa digitaalisen vähimmäisstandardin sellaisten infrastruktuurien osalta, joihin sisältyy ilmainen Wi-Fi/internet ja nuorten käyttöön tarkoitettuja digitaalisia perusvälineitä.

| b) | Kannustamme Euroopan komissiota osoittamaan nuorisoalalle erityisvaroja, joilla nuoria voimaannutetaan ja koulutetaan digitaalisten taitojen kehittämisessä kiinnittäen erityistä huomiota nuoriin, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

b)

Kannustamme Euroopan komissiota osoittamaan nuorisoalalle erityisvaroja, joilla nuoria voimaannutetaan ja koulutetaan digitaalisten taitojen kehittämisessä kiinnittäen erityistä huomiota nuoriin, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia.

| c) | Suosittelemme Euroopan komissiolle, että se kehittäisi Euroopan tason kehyksen, jolla mitataan virtuaaliympäristöjen soveltuvuutta nuorille, ja että olemassa oleville ympäristöille ja välineille voidaan antaa selkeät ja ajantasaiset ohjeet ymmärrettävästä kielenkäytöstä ja tiedon keskittämisestä, jotta voidaan poistaa esteet nuorten aktiiviselle osallistumiselle yhteiskunnallisiin ja poliittisiin prosesseihin. |
| --- | --- |

c)

Suosittelemme Euroopan komissiolle, että se kehittäisi Euroopan tason kehyksen, jolla mitataan virtuaaliympäristöjen soveltuvuutta nuorille, ja että olemassa oleville ympäristöille ja välineille voidaan antaa selkeät ja ajantasaiset ohjeet ymmärrettävästä kielenkäytöstä ja tiedon keskittämisestä, jotta voidaan poistaa esteet nuorten aktiiviselle osallistumiselle yhteiskunnallisiin ja poliittisiin prosesseihin.

| d) | Suosittelemme, että jäsenvaltiot lisäävät virallisella ja epävirallisella sektorilla toimivien kouluttajien valmiuksia varmistaa, että nuorilla on tarvittavat taidot ja välineet, jotta he voivat suojella itseään virtuaalisessa ympäristössä esiintyvältä väärältä tiedolta ja vihapuheelta lisäämällä heidän kykyään objektiiviseen harkintaan. |
| --- | --- |

d)

Suosittelemme, että jäsenvaltiot lisäävät virallisella ja epävirallisella sektorilla toimivien kouluttajien valmiuksia varmistaa, että nuorilla on tarvittavat taidot ja välineet, jotta he voivat suojella itseään virtuaalisessa ympäristössä esiintyvältä väärältä tiedolta ja vihapuheelta lisäämällä heidän kykyään objektiiviseen harkintaan.

Päämäärä 6: ”Nuorten osallistumiseen osoitettavan kestävän rahoituksen varmistaminen”

| a) | Suosittelemme, että jäsenvaltiot lisäävät nuorisotyön näkyvyyttä parantamalla sen saavutettavuutta (erityisesti kannustamalla liikkuvaan nuorisotyöhön maaseudulla ja syrjäisillä alueilla sekä siellä, missä nuoret ovat hankalammin saavutettavissa) ja sen tunnustamista (ammatin virallinen tunnustaminen, aktiiviset kumppanuudet virallisen koulutuksen ja paikallisten toimijoiden kanssa). |
| --- | --- |

a)

Suosittelemme, että jäsenvaltiot lisäävät nuorisotyön näkyvyyttä parantamalla sen saavutettavuutta (erityisesti kannustamalla liikkuvaan nuorisotyöhön maaseudulla ja syrjäisillä alueilla sekä siellä, missä nuoret ovat hankalammin saavutettavissa) ja sen tunnustamista (ammatin virallinen tunnustaminen, aktiiviset kumppanuudet virallisen koulutuksen ja paikallisten toimijoiden kanssa).

| b) | Suosittelemme, että jäsenvaltiot vakiinnuttavat nuorisotyön aseman ja roolin yhteiskunnallisissa kysymyksissä (kumppanuudet paikallisissa aloitteissa, tapahtumissa, kilpailuissa ja hankkeissa) ja varmistavat nuorisotyön yhteiskunnallisen tunnustamisen (nuorisotyön arvostus). |
| --- | --- |

b)

Suosittelemme, että jäsenvaltiot vakiinnuttavat nuorisotyön aseman ja roolin yhteiskunnallisissa kysymyksissä (kumppanuudet paikallisissa aloitteissa, tapahtumissa, kilpailuissa ja hankkeissa) ja varmistavat nuorisotyön yhteiskunnallisen tunnustamisen (nuorisotyön arvostus).

| c) | Suosittelemme, että jäsenvaltiot ja Euroopan komissio tukevat yleisen nuoria koskevan elpymissuunnitelman laatimista EU:ssa ja sitoutuvat siihen; suunnitelmaan sisältyy EU:n tasolla sekä kansallisella ja paikallisella tasolla toteutettavia erityistoimia, joissa keskitytään nuorisotyöhön ja nuorten osallistumiseen pandemian kärjistämien ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

c)

Suosittelemme, että jäsenvaltiot ja Euroopan komissio tukevat yleisen nuoria koskevan elpymissuunnitelman laatimista EU:ssa ja sitoutuvat siihen; suunnitelmaan sisältyy EU:n tasolla sekä kansallisella ja paikallisella tasolla toteutettavia erityistoimia, joissa keskitytään nuorisotyöhön ja nuorten osallistumiseen pandemian kärjistämien ongelmien ratkaisemiseksi.

Päämäärä 7: ”Nuorille soveltuvan ja merkityksellisen tiedon tarjoaminen”

| a) | Suosittelemme, että jäsenvaltiot sisällyttävät kansallisiin perus- ja keskiasteen opetussuunnitelmiinsa säännöllistä media- ja informaatiolukutaidon opetusta, jota valmistellaan ja seurataan tarkoin yhteistyössä asiaankuuluvien kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason nuorisojärjestöjen sekä media-alan ammattilaisten kanssa varmistaen samalla säännöllisen ja valtakunnallisen opettajien koulutuksen, joka yhteisrahoitetaan EU:n talousarviosta. |
| --- | --- |

a)

Suosittelemme, että jäsenvaltiot sisällyttävät kansallisiin perus- ja keskiasteen opetussuunnitelmiinsa säännöllistä media- ja informaatiolukutaidon opetusta, jota valmistellaan ja seurataan tarkoin yhteistyössä asiaankuuluvien kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason nuorisojärjestöjen sekä media-alan ammattilaisten kanssa varmistaen samalla säännöllisen ja valtakunnallisen opettajien koulutuksen, joka yhteisrahoitetaan EU:n talousarviosta.

| b) | Kehotamme jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota sisällyttämään nuorisostrategioihinsa laadukkaan nuoria koskevan tiedon tarjonnan ja neuvonnan eurooppalaisen nuorisotiedotuksen peruskirjan mukaisesti ja myöntämään resurssit kansalliselle nuorisotiedotuksen koordinointielimelle, jotta nuoret voivat saada asiaankuuluvaa tietoa EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

b)

Kehotamme jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota sisällyttämään nuorisostrategioihinsa laadukkaan nuoria koskevan tiedon tarjonnan ja neuvonnan eurooppalaisen nuorisotiedotuksen peruskirjan mukaisesti ja myöntämään resurssit kansalliselle nuorisotiedotuksen koordinointielimelle, jotta nuoret voivat saada asiaankuuluvaa tietoa EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

| c) | Suosittelemme, että Euroopan komissio laatii EU:n nuorisoviestintästrategian, jossa annetaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten ne voivat kehittää yhdessä nuorten kanssa viestintää nuorison kannalta tärkeistä toimintalinjoista ja julkaisuista, ja varmistaa, että kyseiset tiedonannot julkaistaan Euroopan nuorisoportaalissa, jossa voidaan käydä nuoria koskevaa keskustelua ja vuoropuhelua. |
| --- | --- |

c)

Suosittelemme, että Euroopan komissio laatii EU:n nuorisoviestintästrategian, jossa annetaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten ne voivat kehittää yhdessä nuorten kanssa viestintää nuorison kannalta tärkeistä toimintalinjoista ja julkaisuista, ja varmistaa, että kyseiset tiedonannot julkaistaan Euroopan nuorisoportaalissa, jossa voidaan käydä nuoria koskevaa keskustelua ja vuoropuhelua.

---

LIITE II

Viiteasiakirjat:

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen tuloksista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 212 I, 26.6.2020, s. 1).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevien suuntaviivojen antamiseksi – Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 1).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä (EUVL C 241, 21.6.2021, s. 3).

Neuvoston päätelmät: Nuoret ulkoisessa toiminnassa, neuvoston pääsihteeristö, asiak. 8629/20, 5. kesäkuuta 2020.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät nuorten demokratiatietoisuuden ja demokratiaan osallistumisen edistämisestä Euroopassa (EUVL C 415, 1.12.2020, s. 16).

Neuvoston päätöslauselma jäsennellystä vuoropuhelusta ja nuorten kanssa käytävän vuoropuhelun tulevasta kehittämisestä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön politiikkojen puitteissa vuoden 2018 jälkeen (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 1).

CIVICUS, State of Civil Society Reports 2016, Johannesburg, SOCS2016 (civicus.org).

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/9

---

Neuvoston päätöslauselma uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030

(2021/C 504/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO,

JOKA KATSOO SEURAAVAA:

On ratkaisevan tärkeää, että tulevaisuuteen varaudutaan myönteisesti toimimalla aikuiskoulutuksen tarpeiden pohjalta ja ottamalla käyttöön virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen mahdollisuuksia, joilla pystytään tarjoamaan kaikki tarvittavat tiedot, taidot ja osaaminen osallistavan, kestävän, sosiaalisesti oikeudenmukaisen ja muutosjoustavamman Euroopan luomiseksi. Yhä monimutkaisemmissa ja useammin toistuvissa siirtymissä (erityisesti digitaalinen ja vihreä siirtymä) ja tämänhetkisissä ja tulevissa haasteissa (kuten ilmastonmuutos, väestökehitys, teknologia, terveys) aikuiskoulutus voi tärkeänä osana elinikäistä oppimista osaltaan vahvistaa talouksia ja yhteiskuntia ja parantaa niiden muutosjoustavuutta. On myös tärkeää tarjota tarvittavat edellytykset sille, että ihmiset voivat toimia muutoksentekijöinä valintojensa kautta.

PALAUTTAA MIELEEN SEURAAVAA:

| 1. | EU-johtajat antoivat Göteborgissa vuonna 2017 pidetyssä oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsittelevässä sosiaalialan huippukokouksessa yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jossa vahvistetaan ensimmäisenä periaatteena oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen ja neljäntenä periaatteena oikeus saada tukea työpaikan etsimiseen, kouluttautumiseen ja uudelleenkoulutukseen sekä oikeus siirtää sosiaalista suojelua ja koulutusta koskevat etuudet työelämän muutostilanteissa. |
| --- | --- |

1.

EU-johtajat antoivat Göteborgissa vuonna 2017 pidetyssä oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsittelevässä sosiaalialan huippukokouksessa yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jossa vahvistetaan ensimmäisenä periaatteena oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen ja neljäntenä periaatteena oikeus saada tukea työpaikan etsimiseen, kouluttautumiseen ja uudelleenkoulutukseen sekä oikeus siirtää sosiaalista suojelua ja koulutusta koskevat etuudet työelämän muutostilanteissa.

| 2. | Eurooppa-neuvoston 14. joulukuuta 2017 antamissa päätelmissä (1) koulutus mainittiin keskeisenä tekijänä osallistavien ja yhtenäisten yhteiskuntien rakentamisessa ja Euroopan kilpailukyvyn ylläpitämisessä; koulutus asetettiin näin ensimmäistä kertaa Euroopan poliittisen asialistan keskiöön. |
| --- | --- |

2.

Eurooppa-neuvoston 14. joulukuuta 2017 antamissa päätelmissä (1) koulutus mainittiin keskeisenä tekijänä osallistavien ja yhtenäisten yhteiskuntien rakentamisessa ja Euroopan kilpailukyvyn ylläpitämisessä; koulutus asetettiin näin ensimmäistä kertaa Euroopan poliittisen asialistan keskiöön.

| 3. | EU-johtajat sopivat EU:n strategisessa ohjelmassa 2019-2024 investointien lisäämisestä ihmisten osaamiseen ja koulutukseen. |
| --- | --- |

3.

EU-johtajat sopivat EU:n strategisessa ohjelmassa 2019-2024 investointien lisäämisestä ihmisten osaamiseen ja koulutukseen.

| 4. | EU-johtajat kokoontuivat Porton sosiaalihuippukokouksessa 7. toukokuuta 2021 syventämään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa sitä kautta, että koulutus ja osaaminen asetetaan keskeiselle sijalle poliittisissa toimissa. |
| --- | --- |

4.

EU-johtajat kokoontuivat Porton sosiaalihuippukokouksessa 7. toukokuuta 2021 syventämään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa sitä kautta, että koulutus ja osaaminen asetetaan keskeiselle sijalle poliittisissa toimissa.

| 5. | Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2021 antamissa päätelmissä EU-johtajat suhtautuivat myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettuihin työpaikkoja, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskeviin EU:n yleistavoitteisiin Porton julistuksen mukaisesti, mukaan lukien EU:n tason tavoite, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä vähintään 60 prosenttia aikuisista osallistuu oppimiseen joka vuosi. |
| --- | --- |

5.

Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2021 antamissa päätelmissä EU-johtajat suhtautuivat myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettuihin työpaikkoja, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskeviin EU:n yleistavoitteisiin Porton julistuksen mukaisesti, mukaan lukien EU:n tason tavoite, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä vähintään 60 prosenttia aikuisista osallistuu oppimiseen joka vuosi.

| 6. | Tämän päätöslauselman liitteessä III esitetyt asiaa koskevat tausta-asiakirjat olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

6.

Tämän päätöslauselman liitteessä III esitetyt asiaa koskevat tausta-asiakirjat olisi otettava huomioon.

JA OTTAA HUOMIOON SEURAAVAT:

| 7. | Euroopan unionin neuvoston vuonna 2011 hyväksymä uudistettu eurooppalainen aikuiskoulutusohjelma. Tarkoituksena on jatkaa, täydentää ja tukea aikuiskoulutusta koskevaa työtä neuvoston eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2020) määrittelemien neljän strategisen tavoitteen osalta. |
| --- | --- |

7.

Euroopan unionin neuvoston vuonna 2011 hyväksymä uudistettu eurooppalainen aikuiskoulutusohjelma. Tarkoituksena on jatkaa, täydentää ja tukea aikuiskoulutusta koskevaa työtä neuvoston eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2020) määrittelemien neljän strategisen tavoitteen osalta.

| 8. | Neuvoston suositus taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (2016). Siinä korostetaan aikuisten erityistarpeita erityisesti matalan koulutustason omaavien, työttömien ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien keskuudessa. Näihin aikuisiin on kohdistettava enemmän huomiota ja tukea heidän perustaitojensa parantamiseksi ja edistymisensä mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

8.

Neuvoston suositus taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (2016). Siinä korostetaan aikuisten erityistarpeita erityisesti matalan koulutustason omaavien, työttömien ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien keskuudessa. Näihin aikuisiin on kohdistettava enemmän huomiota ja tukea heidän perustaitojensa parantamiseksi ja edistymisensä mahdollistamiseksi.

| 9. | Vuoden 2019 raportti ”Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning” vuosien 2011–2018 saavutuksista. Siinä myös yksilöidään esiin nousevia aiheita ja painopisteitä, jotka voitaisiin ottaa huomioon vuoden 2020 jälkeisellä kaudella, mukaan lukien hallintoa, tarjontaa ja käyttöönottoa, joustavuutta ja saavutettavuutta koskevan työn jatkaminen sekä laadunvarmistus. |
| --- | --- |

9.

Vuoden 2019 raportti ”Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning” vuosien 2011–2018 saavutuksista. Siinä myös yksilöidään esiin nousevia aiheita ja painopisteitä, jotka voitaisiin ottaa huomioon vuoden 2020 jälkeisellä kaudella, mukaan lukien hallintoa, tarjontaa ja käyttöönottoa, joustavuutta ja saavutettavuutta koskevan työn jatkaminen sekä laadunvarmistus.

| 10. | Euroopan osaamisohjelmassa kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (2020) esitetään muun muassa ”Toimi 8: Elinikäiset taidot”, jonka puitteissa komissio ja jäsenvaltiot työstävät eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman uusia painopisteitä. Tavoitteena on luoda kattavat, laadukkaat ja osallistavat aikuiskoulutusjärjestelmät. |
| --- | --- |

10.

Euroopan osaamisohjelmassa kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (2020) esitetään muun muassa ”Toimi 8: Elinikäiset taidot”, jonka puitteissa komissio ja jäsenvaltiot työstävät eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman uusia painopisteitä. Tavoitteena on luoda kattavat, laadukkaat ja osallistavat aikuiskoulutusjärjestelmät.

| 11. | Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta vuonna 2020 annetussa neuvoston suosituksessa ja ammatillisesta koulutuksesta vuonna 2020 annetussa Osnabrückin julistuksessa kehotetaan kehittämään entisestään ammatillista koulutusta houkuttelevana ja korkealaatuisena väylänä työpaikkoihin ja elämään ja lisäämään aikuisten keskuudessa tietoisuutta siitä, että oppiminen on elinikäinen tehtävä. |
| --- | --- |

11.

Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta vuonna 2020 annetussa neuvoston suosituksessa ja ammatillisesta koulutuksesta vuonna 2020 annetussa Osnabrückin julistuksessa kehotetaan kehittämään entisestään ammatillista koulutusta houkuttelevana ja korkealaatuisena väylänä työpaikkoihin ja elämään ja lisäämään aikuisten keskuudessa tietoisuutta siitä, että oppiminen on elinikäinen tehtävä.

| 12. | Neuvoston päätöslauselmassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021-2030) suunnitellaan vuoteen 2030 ulottuvan jakson aikaista Euroopan koulutusyhteistyötä, joka toteutetaan osallistavan, kokonaisvaltaisen ja elinikäisen oppimisen näkökulmasta. Päätöslauselmassa todetaan lisäksi, että elinikäinen oppiminen kattaa koulutuksen kaikissa muodoissa ja kaikilla tasoilla varhaiskasvatuksesta aikuiskoulutukseen, mukaan lukien ammatillinen koulutus ja korkea-asteen koulutus, |
| --- | --- |

12.

Neuvoston päätöslauselmassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021-2030) suunnitellaan vuoteen 2030 ulottuvan jakson aikaista Euroopan koulutusyhteistyötä, joka toteutetaan osallistavan, kokonaisvaltaisen ja elinikäisen oppimisen näkökulmasta. Päätöslauselmassa todetaan lisäksi, että elinikäinen oppiminen kattaa koulutuksen kaikissa muodoissa ja kaikilla tasoilla varhaiskasvatuksesta aikuiskoulutukseen, mukaan lukien ammatillinen koulutus ja korkea-asteen koulutus,

KATSOO SEURAAVAA:

| 13. | Euroopan unionin jäsenvaltioilla on erilaisia aikuiskoulutusmalleja riippuen niiden kansallisista, alueellisista ja paikallisista tarpeista, olosuhteista, politiikoista, strategioista ja perinteistä. Raportit osoittavat, että covid-19-pandemian vuoksi tehdyt aikuiskoulutus- ja oppimisympäristöjen mukautukset ovat entisestään moninaistaneet aikuiskoulutuskäytäntöjä eri puolilla Eurooppaa (2). |
| --- | --- |

13.

Euroopan unionin jäsenvaltioilla on erilaisia aikuiskoulutusmalleja riippuen niiden kansallisista, alueellisista ja paikallisista tarpeista, olosuhteista, politiikoista, strategioista ja perinteistä. Raportit osoittavat, että covid-19-pandemian vuoksi tehdyt aikuiskoulutus- ja oppimisympäristöjen mukautukset ovat entisestään moninaistaneet aikuiskoulutuskäytäntöjä eri puolilla Eurooppaa (2).

| 14. | Koulutuksen seurantakatsauksen 2020 (3) mukaan aikuiskoulutukseen osallistuminen on vähäistä eli EU:n keskiarvon mukaan vain 10,8 prosenttia (naiset: 11,9 %, miehet: 9,8 %) 25–64-vuotiaista aikuisista osallistui aikuiskoulutukseen vuoden 2019 tutkimusta edeltäneiden neljän viikon aikana. Lisäksi Eurostatin vuoden 2020 tiedot osoittavat, että aikuiskoulutukseen osallistuminen on ollut vähäisempää kuin ennen covid-19-pandemiaa. EU:n keskiarvon mukaan vain 9,2 prosenttia (naiset: 10,0 %, miehet: 8,3 %) 25–64-vuotiaista aikuisista osallistui aikuiskoulutukseen tutkimusta edeltäneiden neljän viikon aikana. |
| --- | --- |

14.

Koulutuksen seurantakatsauksen 2020 (3) mukaan aikuiskoulutukseen osallistuminen on vähäistä eli EU:n keskiarvon mukaan vain 10,8 prosenttia (naiset: 11,9 %, miehet: 9,8 %) 25–64-vuotiaista aikuisista osallistui aikuiskoulutukseen vuoden 2019 tutkimusta edeltäneiden neljän viikon aikana. Lisäksi Eurostatin vuoden 2020 tiedot osoittavat, että aikuiskoulutukseen osallistuminen on ollut vähäisempää kuin ennen covid-19-pandemiaa. EU:n keskiarvon mukaan vain 9,2 prosenttia (naiset: 10,0 %, miehet: 8,3 %) 25–64-vuotiaista aikuisista osallistui aikuiskoulutukseen tutkimusta edeltäneiden neljän viikon aikana.

| 15. | Eurydice-raportista ”Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications” (2021) käy ilmi, että noin joka viides aikuinen EU:ssa ei ole suorittanut keskiasteen koulutusta ja että Euroopassa huomattavalla osalla aikuisista on heikko luku- ja kirjoitustaito, laskutaito ja/tai digitaalinen taito. Myös aikuisten osallistuminen koulutukseen vaihtelee maittain. Yhteisenä piirteenä on kuitenkin se, että useimmat oppimistoimet, joihin aikuiset osallistuvat, ovat epävirallisia. |
| --- | --- |

15.

Eurydice-raportista ”Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications” (2021) käy ilmi, että noin joka viides aikuinen EU:ssa ei ole suorittanut keskiasteen koulutusta ja että Euroopassa huomattavalla osalla aikuisista on heikko luku- ja kirjoitustaito, laskutaito ja/tai digitaalinen taito. Myös aikuisten osallistuminen koulutukseen vaihtelee maittain. Yhteisenä piirteenä on kuitenkin se, että useimmat oppimistoimet, joihin aikuiset osallistuvat, ovat epävirallisia.

TOTEAA SEURAAVAA:

| 16. | Uudessa oppimiskulttuurissa olisi korostettava perustaitojen merkitystä kaikille, samoin asiaankuuluvan tiedon, taidon ja osaamisen jatkuvan hankinnan merkitystä virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen kaikilla tasoilla koko elämän ajan. Henkilöillä, jotka ovat omaksuneet elinikäisen oppimisen ajattelutavan, on paremmat valmiudet mukautua uusiin olosuhteisiin ja kehittää osaamista, jota tarvitaan työhön sekä täysimääräiseen osallistumiseen yhteiskunnan toimintaan ja henkilökohtaiseen kehitykseen. |
| --- | --- |

16.

Uudessa oppimiskulttuurissa olisi korostettava perustaitojen merkitystä kaikille, samoin asiaankuuluvan tiedon, taidon ja osaamisen jatkuvan hankinnan merkitystä virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen kaikilla tasoilla koko elämän ajan. Henkilöillä, jotka ovat omaksuneet elinikäisen oppimisen ajattelutavan, on paremmat valmiudet mukautua uusiin olosuhteisiin ja kehittää osaamista, jota tarvitaan työhön sekä täysimääräiseen osallistumiseen yhteiskunnan toimintaan ja henkilökohtaiseen kehitykseen.

| 17. | Aikuiskoulutuksella on erityinen asema strategisessa prioriteetissa ”Elinikäisen oppimisen ja liikkuvuuden mahdollistaminen kaikille”, joka on osa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä. Sille on nyt kiireellisempi tarve kuin koskaan aikaisemmin covid-19-kriisistä toipumiseen liittyvien haasteiden, muutoskestävyystarpeen, muuttuvien työmarkkinatarpeiden, osaamisen kohtaanto-ongelman, vihreän ja digitaalisen siirtymän ja sen vuoksi, että niiden aikuisten osuus Euroopassa on edelleen suuri, joilla on heikot perustiedot, -taidot ja -osaaminen. |
| --- | --- |

17.

Aikuiskoulutuksella on erityinen asema strategisessa prioriteetissa ”Elinikäisen oppimisen ja liikkuvuuden mahdollistaminen kaikille”, joka on osa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä. Sille on nyt kiireellisempi tarve kuin koskaan aikaisemmin covid-19-kriisistä toipumiseen liittyvien haasteiden, muutoskestävyystarpeen, muuttuvien työmarkkinatarpeiden, osaamisen kohtaanto-ongelman, vihreän ja digitaalisen siirtymän ja sen vuoksi, että niiden aikuisten osuus Euroopassa on edelleen suuri, joilla on heikot perustiedot, -taidot ja -osaaminen.

| 18. | On tarpeen puuttua aikuiskoulutuksen hajanaisuuteen sektoreiden, politiikka-alojen ja oikeudellisten kehysten välillä. On tarpeen käydä vuoropuhelua kaikkien osapuolten välillä sen varmistamiseksi, että on olemassa aikuiskoulutuksen tarjonnan vahvistamisesta yhteinen visio, jossa otetaan huomioon aikuiskoulutuksen sosiaalinen ulottuvuus ja työllistettävyys. Koska yksilöt, työnantajat ja valtio hyötyvät aikuiskoulutuksesta, kunkin osapuolen vastuu ja myötävaikutus olisi tunnustettava. |
| --- | --- |

18.

On tarpeen puuttua aikuiskoulutuksen hajanaisuuteen sektoreiden, politiikka-alojen ja oikeudellisten kehysten välillä. On tarpeen käydä vuoropuhelua kaikkien osapuolten välillä sen varmistamiseksi, että on olemassa aikuiskoulutuksen tarjonnan vahvistamisesta yhteinen visio, jossa otetaan huomioon aikuiskoulutuksen sosiaalinen ulottuvuus ja työllistettävyys. Koska yksilöt, työnantajat ja valtio hyötyvät aikuiskoulutuksesta, kunkin osapuolen vastuu ja myötävaikutus olisi tunnustettava.

| 19. | On äärimmäisen tärkeää lisätä työnantajien tietoisuutta siitä, että aikuiskoulutus edistää työn prosessien ja tulosten laatua sekä työntekijöiden työhönsä sitoutumisen laatua. Aikuiskoulutuksella voidaan edistää tuottavuutta, kilpailukykyä, sosiaalista osallisuutta, sukupuolten tasa-arvoa, luovuutta, innovointia ja yrittäjyyttä. Se on tärkeä tekijä työnantajien kannustamisessa aktiivisempaan rooliin täydennys- ja uudelleenkoulutuksen tukemisessa ja työntekijöidensä työllistettävyyden ja työmarkkinasiirtymisten jatkuvassa parantamisessa. Sen vuoksi on tärkeää, että kaikilla työpaikoilla luodaan oppimiskulttuuri, että työpaikalla suunnitellaan ja järjestetään oppimismahdollisuuksia ja että kaikki sidosryhmät olisivat niitä edistämässä ja tukemassa. |
| --- | --- |

19.

On äärimmäisen tärkeää lisätä työnantajien tietoisuutta siitä, että aikuiskoulutus edistää työn prosessien ja tulosten laatua sekä työntekijöiden työhönsä sitoutumisen laatua. Aikuiskoulutuksella voidaan edistää tuottavuutta, kilpailukykyä, sosiaalista osallisuutta, sukupuolten tasa-arvoa, luovuutta, innovointia ja yrittäjyyttä. Se on tärkeä tekijä työnantajien kannustamisessa aktiivisempaan rooliin täydennys- ja uudelleenkoulutuksen tukemisessa ja työntekijöidensä työllistettävyyden ja työmarkkinasiirtymisten jatkuvassa parantamisessa. Sen vuoksi on tärkeää, että kaikilla työpaikoilla luodaan oppimiskulttuuri, että työpaikalla suunnitellaan ja järjestetään oppimismahdollisuuksia ja että kaikki sidosryhmät olisivat niitä edistämässä ja tukemassa.

| 20. | Aikuiskoulutuksessa on kuitenkin mentävä työhön liittyvän osaamisen kehittämistä pidemmälle. On myös tärkeää lisätä väestön tietoisuutta elinikäiseen oppimiseen osallistumisen tärkeydestä ja hyödyistä. Aikuiskoulutus olisi yhdistettävä kaiken tyyppiseen ja -tasoiseen koulutukseen, korkeakoulutus mukaan luettuna, joustavien virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen väylien kautta. |
| --- | --- |

20.

Aikuiskoulutuksessa on kuitenkin mentävä työhön liittyvän osaamisen kehittämistä pidemmälle. On myös tärkeää lisätä väestön tietoisuutta elinikäiseen oppimiseen osallistumisen tärkeydestä ja hyödyistä. Aikuiskoulutus olisi yhdistettävä kaiken tyyppiseen ja -tasoiseen koulutukseen, korkeakoulutus mukaan luettuna, joustavien virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen väylien kautta.

| 21. | Aikuiskoulutuksella voidaan parantaa aikuisten mahdollisuuksia elämässä ja työssä heidän sosiodemografisesta ja henkilökohtaisesta tilanteestaan riippumatta. Yksilöllinen vastuu urakehityksestä olisi nähtävä osana ammatillista elinikäistä ohjausta ja tukea. Lisäksi aikuiskoulutus voi edistää aktiivista kansalaisuutta ja yhteisöoppimista. Se myös tukee henkilökohtaista, sosiaalista ja ammatillista kehitystä ja tavoitteiden toteutumista sekä terveyttä ja hyvinvointia yksilön nykyisten ja tulevien tarpeiden, kykyjen ja toiveiden mukaisesti. Aikuiskoulutus on keskeisessä asemassa, jotta voidaan vastata elämän ja työn nykyisiin ja tuleviin haasteisiin ja mahdollisuuksiin, mitä kautta luodaan kestäviä yhteisöjä. |
| --- | --- |

21.

Aikuiskoulutuksella voidaan parantaa aikuisten mahdollisuuksia elämässä ja työssä heidän sosiodemografisesta ja henkilökohtaisesta tilanteestaan riippumatta. Yksilöllinen vastuu urakehityksestä olisi nähtävä osana ammatillista elinikäistä ohjausta ja tukea. Lisäksi aikuiskoulutus voi edistää aktiivista kansalaisuutta ja yhteisöoppimista. Se myös tukee henkilökohtaista, sosiaalista ja ammatillista kehitystä ja tavoitteiden toteutumista sekä terveyttä ja hyvinvointia yksilön nykyisten ja tulevien tarpeiden, kykyjen ja toiveiden mukaisesti. Aikuiskoulutus on keskeisessä asemassa, jotta voidaan vastata elämän ja työn nykyisiin ja tuleviin haasteisiin ja mahdollisuuksiin, mitä kautta luodaan kestäviä yhteisöjä.

| 22. | Väestörakenteen muutoksen vaikutukset sekä vihreä ja digitaalinen siirtymä vaativat uusia toimintamalleja, jotta helpotetaan aikuisten, myös koulutukseen helposti osallistumattomien ja yli 65-vuotiaiden ikäryhmän, osallistumista aikuiskoulutukseen. Näin on tarkoitus tukea heidän täysimääräistä yhdentymistään ja osallistumistaan yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

22.

Väestörakenteen muutoksen vaikutukset sekä vihreä ja digitaalinen siirtymä vaativat uusia toimintamalleja, jotta helpotetaan aikuisten, myös koulutukseen helposti osallistumattomien ja yli 65-vuotiaiden ikäryhmän, osallistumista aikuiskoulutukseen. Näin on tarkoitus tukea heidän täysimääräistä yhdentymistään ja osallistumistaan yhteiskuntaan.

KOROSTAA SEURAAVAA:

| 23. | Aikuiskoulutukseen tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, mukaan lukien alojen välinen ja useiden sidosryhmien yhteistyö, ja tehokasta koordinointia eurooppalaisella, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ottaen huomioon Euroopan unionin erilaiset aikuiskoulutusmallit ja kunnioittaen kaikilta osin eri politiikan tasojen erityistä toimivaltaa. |
| --- | --- |

23.

Aikuiskoulutukseen tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, mukaan lukien alojen välinen ja useiden sidosryhmien yhteistyö, ja tehokasta koordinointia eurooppalaisella, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ottaen huomioon Euroopan unionin erilaiset aikuiskoulutusmallit ja kunnioittaen kaikilta osin eri politiikan tasojen erityistä toimivaltaa.

ON NÄIN OLLEN YHTÄ MIELTÄ seuraavasta:

| 24. | Vuoteen 2030 ulottuvalla kaudella uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2021–2030 (NEAAL 2030) yleistavoitteena on lisätä ja parantaa virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen mahdollisuuksien tarjoamista, edistämistä ja käyttöönottoa kaikille. |
| --- | --- |

24.

Vuoteen 2030 ulottuvalla kaudella uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2021–2030 (NEAAL 2030) yleistavoitteena on lisätä ja parantaa virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen mahdollisuuksien tarjoamista, edistämistä ja käyttöönottoa kaikille.

| 25. | Uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 keskeisillä prioriteettialoilla varmistetaan aikuiskoulutusta koskevan työn jatkuvuus ja kehittäminen edelleen jäljempänä hahmotellun ja liitteessä I esitetyn mukaisesti:






  — | hallinto, |
| --- | --- | --- |

25.

Uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 keskeisillä prioriteettialoilla varmistetaan aikuiskoulutusta koskevan työn jatkuvuus ja kehittäminen edelleen jäljempänä hahmotellun ja liitteessä I esitetyn mukaisesti:

—

hallinto,

| — | elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien tarjoaminen ja käyttöönotto, |
| --- | --- |

—

elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien tarjoaminen ja käyttöönotto,

| — | saavutettavuus ja joustavuus, |
| --- | --- |

—

saavutettavuus ja joustavuus,

| — | aikuiskoulutuksen laatu, tasapuolisuus ja osallistavuus sekä menestys opinnoissa, |
| --- | --- |

—

aikuiskoulutuksen laatu, tasapuolisuus ja osallistavuus sekä menestys opinnoissa,

| — | vihreä ja digitaalinen siirtymä. |
| --- | --- |

—

vihreä ja digitaalinen siirtymä.

OTTAEN HUOMIOON TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN JA JÄSENVALTIOIDEN KANSALLISET OLOSUHTEET ON YHTÄ MIELTÄ MYÖS SEURAAVISTA TÄYTÄNTÖÖNPANOVÄLINEISTÄ:

| 26. | Avoin koordinointimenetelmä: Vuoteen 2030 ulottuvalla kaudella jäsenvaltiot ja komissio tekevät tiivistä yhteistyötä tarkastellakseen teknisellä tasolla tehtyä työtä ja arvioidakseen prosessia ja sen tuloksia avoimella koordinointimenetelmällä ja sitoutumalla prosessiin asianomaisen kansallisen, alueellisen tai eurooppalaisen toimivaltansa puitteissa. Tämä olisi toteutettava kuullen aikuiskoulutusta käsittelevää työryhmää, joka on perustettu osana eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), ja aikuiskoulutuksen kansallisten koordinaattorien verkostoa. |
| --- | --- |

26.

Avoin koordinointimenetelmä: Vuoteen 2030 ulottuvalla kaudella jäsenvaltiot ja komissio tekevät tiivistä yhteistyötä tarkastellakseen teknisellä tasolla tehtyä työtä ja arvioidakseen prosessia ja sen tuloksia avoimella koordinointimenetelmällä ja sitoutumalla prosessiin asianomaisen kansallisen, alueellisen tai eurooppalaisen toimivaltansa puitteissa. Tämä olisi toteutettava kuullen aikuiskoulutusta käsittelevää työryhmää, joka on perustettu osana eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), ja aikuiskoulutuksen kansallisten koordinaattorien verkostoa.

| 27. | Vastavuoroinen oppiminen: Vastavuoroinen oppiminen on uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 keskeinen osa, sillä sen avulla voidaan tunnistaa eri jäsenvaltioiden hyviä käytäntöjä ja oppia niistä. Vastavuoroinen oppiminen, johon asiaankuuluvat sidosryhmät osallistuvat, toteutetaan esimerkiksi vertaisoppimistoimien, vertaisneuvonnan ja parhaiden toimintatapojen ja käytäntöjen vaihdon, konferenssien, seminaarien, korkean tason foorumien ja asiantuntijaryhmien avulla sekä tutkimusten ja analyysien, verkostojen (myös verkkopohjaiset) ja muiden levittämismuotojen avulla sekä lisäämällä tulosten näkyvyyttä. |
| --- | --- |

27.

Vastavuoroinen oppiminen: Vastavuoroinen oppiminen on uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 keskeinen osa, sillä sen avulla voidaan tunnistaa eri jäsenvaltioiden hyviä käytäntöjä ja oppia niistä. Vastavuoroinen oppiminen, johon asiaankuuluvat sidosryhmät osallistuvat, toteutetaan esimerkiksi vertaisoppimistoimien, vertaisneuvonnan ja parhaiden toimintatapojen ja käytäntöjen vaihdon, konferenssien, seminaarien, korkean tason foorumien ja asiantuntijaryhmien avulla sekä tutkimusten ja analyysien, verkostojen (myös verkkopohjaiset) ja muiden levittämismuotojen avulla sekä lisäämällä tulosten näkyvyyttä.

| 28. | Tehokas hallinto: Uusi eurooppalainen aikuiskoulutusohjelma 2030 on erottamaton osa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030). |
| --- | --- |

28.

Tehokas hallinto: Uusi eurooppalainen aikuiskoulutusohjelma 2030 on erottamaton osa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030).

| 29. | Prosessin seuranta: Edistymistä EU:n tason tavoitteisiin (4) nähden seurataan säännöllisesti EU:n tason indikaattoreilla (liitteessä II), joita käytetään kansainvälisesti vertailukelpoisten tietojen järjestelmälliseen keräämiseen ja analysointiin. Tämä edistää olennaisesti näyttöön perustuvaa päätöksentekoa aiheuttamatta jäsenvaltioille lisärasitetta. Vuotuinen seuranta toteutetaan koulutuksen seurantakatsauksen ja eurooppalaisen ohjausjakson (tarkistettu sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu) välityksellä seuraamalla edistymistä aikuiskoulutusalan kaikkien sovittujen EU:n tason tavoitteiden saavuttamisessa. EU:n tason tavoitteiden ja indikaattoreiden seuranta ja arviointi olisi tehtävä yhteistyössä indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevän pysyvän työryhmän kanssa, ja niitä olisi tarkasteltava uudelleen vuonna 2023. |
| --- | --- |

29.

Prosessin seuranta: Edistymistä EU:n tason tavoitteisiin (4) nähden seurataan säännöllisesti EU:n tason indikaattoreilla (liitteessä II), joita käytetään kansainvälisesti vertailukelpoisten tietojen järjestelmälliseen keräämiseen ja analysointiin. Tämä edistää olennaisesti näyttöön perustuvaa päätöksentekoa aiheuttamatta jäsenvaltioille lisärasitetta. Vuotuinen seuranta toteutetaan koulutuksen seurantakatsauksen ja eurooppalaisen ohjausjakson (tarkistettu sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu) välityksellä seuraamalla edistymistä aikuiskoulutusalan kaikkien sovittujen EU:n tason tavoitteiden saavuttamisessa. EU:n tason tavoitteiden ja indikaattoreiden seuranta ja arviointi olisi tehtävä yhteistyössä indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevän pysyvän työryhmän kanssa, ja niitä olisi tarkasteltava uudelleen vuonna 2023.

| 30. | Tiedon keruu ja näyttöön perustuva aikuiskoulutuspolitiikka: On tarpeen kehittää edelleen tietojen perusteellista analysointia ja tutkimista mahdollisuuksien mukaan kansainvälisellä, eurooppalaisella ja kansallisella tasolla erilaisin välinein ja hyödyntäen Eurostatin, Eurydicen, Cedefopin, Euroopan koulutussäätiön (ETF), Eurofoundin, OECD:n ja muiden organisaatioiden työtä. Analyysiin olisi sisällyttävä myös haavoittuvien aikuisryhmien seuranta ja tietoja koulutusinvestoinneista, mahdollisuuksien mukaan myös työnantajien ja paikallisyhteisöjen tasolla. Työpaikkojen muuttuessa ja mittavissa täydennys- ja uudelleenkoulutustoimissa tarvitaan luotettavaa ja kohdennettua osaamista koskevan tiedon hankintaa työmarkkinoiden tulevien osaamistarpeiden kartoittamiseksi. Näin tuetaan aikuisten elinikäistä urakehitystä ja helpotetaan sekä työmarkkinasiirtymiä että yhteiskunnallista murrosta. |
| --- | --- |

30.

Tiedon keruu ja näyttöön perustuva aikuiskoulutuspolitiikka: On tarpeen kehittää edelleen tietojen perusteellista analysointia ja tutkimista mahdollisuuksien mukaan kansainvälisellä, eurooppalaisella ja kansallisella tasolla erilaisin välinein ja hyödyntäen Eurostatin, Eurydicen, Cedefopin, Euroopan koulutussäätiön (ETF), Eurofoundin, OECD:n ja muiden organisaatioiden työtä. Analyysiin olisi sisällyttävä myös haavoittuvien aikuisryhmien seuranta ja tietoja koulutusinvestoinneista, mahdollisuuksien mukaan myös työnantajien ja paikallisyhteisöjen tasolla. Työpaikkojen muuttuessa ja mittavissa täydennys- ja uudelleenkoulutustoimissa tarvitaan luotettavaa ja kohdennettua osaamista koskevan tiedon hankintaa työmarkkinoiden tulevien osaamistarpeiden kartoittamiseksi. Näin tuetaan aikuisten elinikäistä urakehitystä ja helpotetaan sekä työmarkkinasiirtymiä että yhteiskunnallista murrosta.

| 31. | Yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa: On tärkeää tehostaa yhteistyötä sen kaltaisten organisaatioiden kuin OECD (erityisesti hyödyntämällä Kansainvälinen aikuistutkimuksen (PIAAC-ohjelma) tuloksia), YK (erityisesti Unesco ja ILO) ja Euroopan neuvosto kanssa ja myös asiaankuuluvien alueellisten tai maailmanlaajuisten aloitteiden puitteissa. |
| --- | --- |

31.

Yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa: On tärkeää tehostaa yhteistyötä sen kaltaisten organisaatioiden kuin OECD (erityisesti hyödyntämällä Kansainvälinen aikuistutkimuksen (PIAAC-ohjelma) tuloksia), YK (erityisesti Unesco ja ILO) ja Euroopan neuvosto kanssa ja myös asiaankuuluvien alueellisten tai maailmanlaajuisten aloitteiden puitteissa.

| 32. | Rahoitus: Aikuiskoulutusta rahoitetaan useista eri välineistä, joiden rahoitus on peräisin monista eri lähteisiin. Aikuiskoulutuksen olisi mieluiten ja tarvittaessa sekä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti perustuttava pikemminkin jatkuvaan ja säännölliseen rahoitukseen kuin hankkeisiin tai ohjelmiin liittyviin tukiin. Julkisten ja yksityisten sidosryhmien jaettuun vastuuseen perustuvat rahoitusmallit voivat auttaa lisäämään ja tehostamaan resursseja. |
| --- | --- |

32.

Rahoitus: Aikuiskoulutusta rahoitetaan useista eri välineistä, joiden rahoitus on peräisin monista eri lähteisiin. Aikuiskoulutuksen olisi mieluiten ja tarvittaessa sekä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti perustuttava pikemminkin jatkuvaan ja säännölliseen rahoitukseen kuin hankkeisiin tai ohjelmiin liittyviin tukiin. Julkisten ja yksityisten sidosryhmien jaettuun vastuuseen perustuvat rahoitusmallit voivat auttaa lisäämään ja tehostamaan resursseja.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATE JA KANSALLISET OLOSUHTEET HUOMIOON OTTAEN:

| 33. | Keskittämään vuosina 2021–2030 toimensa liitteessä I kuvatuille prioriteettialoille ja näin myös edistämään asiakirjan ”eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030)” täytäntöönpanoa tarpeen mukaan ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten puitteidensa, olosuhteidensa ja lainsäädäntönsä mukaisesti. |
| --- | --- |

33.

Keskittämään vuosina 2021–2030 toimensa liitteessä I kuvatuille prioriteettialoille ja näin myös edistämään asiakirjan ”eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030)” täytäntöönpanoa tarpeen mukaan ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten puitteidensa, olosuhteidensa ja lainsäädäntönsä mukaisesti.

| 34. | Lisäämään tehokasta yhteydenpitoa asianomaisten ministeriöiden välillä ja sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten, yritysten sekä kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa aikuiskoulutusta koskevien politiikkojen ja laajempien sosiaalis-taloudellisten politiikkojen välisen johdonmukaisuuden parantamiseksi. Tätä koko hallinnon ja useat sidosryhmät kattavaa toimintamallia voidaan edelleen vahvistaa tehokkaalla kansallisella, alueellisella ja paikallisella koordinoinnilla politiikan ja käytännön yhdistävästi. |
| --- | --- |

34.

Lisäämään tehokasta yhteydenpitoa asianomaisten ministeriöiden välillä ja sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten, yritysten sekä kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa aikuiskoulutusta koskevien politiikkojen ja laajempien sosiaalis-taloudellisten politiikkojen välisen johdonmukaisuuden parantamiseksi. Tätä koko hallinnon ja useat sidosryhmät kattavaa toimintamallia voidaan edelleen vahvistaa tehokkaalla kansallisella, alueellisella ja paikallisella koordinoinnilla politiikan ja käytännön yhdistävästi.

| 35. | Tukemaan aikuiskoulutusta elinikäisen ohjauksen ja urakehityksen avulla luomalla kumppanuuksia kaikilla tasoilla. Laadunvarmistusperiaatteiden mukaisesti tämä ohjaus olisi yhdistettävä tiedotustoimiin, validointiin ja tietoisuuden lisäämiseen, mikä edistää taitojen parantamisesta annetun neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa. Näin varmistetaan, että kaikilla aikuisilla on mahdollisuus kehittää perus- ja avaintaitojaan tarpeidensa pohjalta ja saavuttaa nykyisin yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla tarvittava taitotaso. |
| --- | --- |

35.

Tukemaan aikuiskoulutusta elinikäisen ohjauksen ja urakehityksen avulla luomalla kumppanuuksia kaikilla tasoilla. Laadunvarmistusperiaatteiden mukaisesti tämä ohjaus olisi yhdistettävä tiedotustoimiin, validointiin ja tietoisuuden lisäämiseen, mikä edistää taitojen parantamisesta annetun neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa. Näin varmistetaan, että kaikilla aikuisilla on mahdollisuus kehittää perus- ja avaintaitojaan tarpeidensa pohjalta ja saavuttaa nykyisin yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla tarvittava taitotaso.

| 36. | Edistymään epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista annetun neuvoston suosituksen täytäntöönpanon yhteydessä sen varmistamisessa, että validointimahdollisuudet, ja siten myös toinen mahdollisuus ja mahdollisesti sen myötä täydellisen tai osittaisen pätevyyden saavuttaminen, ovat kaikkien aikuisten saavutettavissa. |
| --- | --- |

36.

Edistymään epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista annetun neuvoston suosituksen täytäntöönpanon yhteydessä sen varmistamisessa, että validointimahdollisuudet, ja siten myös toinen mahdollisuus ja mahdollisesti sen myötä täydellisen tai osittaisen pätevyyden saavuttaminen, ovat kaikkien aikuisten saavutettavissa.

| 37. | Tukemaan aikuiskoulutuksen laajentamista keskiasteen ja korkea-asteen sekä yleissivistävässä että ammatillisessa koulutuksessa joustavien oppimispolkujen, kuten iltakurssien, osa-aikaisen koulutuksen, etäopiskelun ja sulautuvan opetuksen avulla, ja mahdollistamaan aikuisoppijoille a) tutkintojen hankkiminen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF) tasolta 4 alkaen ja b) lyhyiden kurssien suorittaminen osaamisen päivittämiseksi, laajentamiseksi ja syventämiseksi. |
| --- | --- |

37.

Tukemaan aikuiskoulutuksen laajentamista keskiasteen ja korkea-asteen sekä yleissivistävässä että ammatillisessa koulutuksessa joustavien oppimispolkujen, kuten iltakurssien, osa-aikaisen koulutuksen, etäopiskelun ja sulautuvan opetuksen avulla, ja mahdollistamaan aikuisoppijoille a) tutkintojen hankkiminen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF) tasolta 4 alkaen ja b) lyhyiden kurssien suorittaminen osaamisen päivittämiseksi, laajentamiseksi ja syventämiseksi.

| 38. | Parantamaan aikuiskouluttajien (5) ammatillista asemaa ja tukemaan heidän ammatillistamistaan sekä parantamaan heidän perus- ja jatkokoulutustaan ja ammatillista kehitystään muun muassa tukemalla innovatiivisten toimintatapojen (kuten sulautuva, verkko-, etä-, hybridikoulutus jne.) ja resurssien (tieto- ja viestintäinfrastruktuuri ja -laitteet) käyttöä, |
| --- | --- |

38.

Parantamaan aikuiskouluttajien (5) ammatillista asemaa ja tukemaan heidän ammatillistamistaan sekä parantamaan heidän perus- ja jatkokoulutustaan ja ammatillista kehitystään muun muassa tukemalla innovatiivisten toimintatapojen (kuten sulautuva, verkko-, etä-, hybridikoulutus jne.) ja resurssien (tieto- ja viestintäinfrastruktuuri ja -laitteet) käyttöä,

| 39. | Tukemaan tarvittaessa koulutus- ja oppimisprosessien korkealaatuista ja osallistamista painottavaa digitalisointia organisaatio- ja yksilötasolla. Antamaan lisäksi aikuisoppijoille apua ja koulutusta digivälineiden laaja-alaisemmassa ja tehokkaammassa käytössä ottaen samalla huomioon digitaalinen kuilu ja sukupuolten välinen digitaalinen kahtiajako. |
| --- | --- |

39.

Tukemaan tarvittaessa koulutus- ja oppimisprosessien korkealaatuista ja osallistamista painottavaa digitalisointia organisaatio- ja yksilötasolla. Antamaan lisäksi aikuisoppijoille apua ja koulutusta digivälineiden laaja-alaisemmassa ja tehokkaammassa käytössä ottaen samalla huomioon digitaalinen kuilu ja sukupuolten välinen digitaalinen kahtiajako.

| 40. | Pyrkimään kehittämään yksinkertaisia, joustavia ja laajoja mekanismeja, joiden avulla yritykset ja ihmiset voivat lisätä tietoisuutta ja viedä eteenpäin ajattelutavan muutosta ihmisten keskuudessa ja yhteiskunnassa sellaisen elinikäisen oppimisen käsitteen pohjalta, jossa painotetaan tiedon, taidon ja osaamisen jatkuvan hankinnan tarvetta. |
| --- | --- |

40.

Pyrkimään kehittämään yksinkertaisia, joustavia ja laajoja mekanismeja, joiden avulla yritykset ja ihmiset voivat lisätä tietoisuutta ja viedä eteenpäin ajattelutavan muutosta ihmisten keskuudessa ja yhteiskunnassa sellaisen elinikäisen oppimisen käsitteen pohjalta, jossa painotetaan tiedon, taidon ja osaamisen jatkuvan hankinnan tarvetta.

| 41. | Helpottamaan elinikäistä oppimista aikuisten koulutukseen osallistumisen edistämiseksi erilaisten välineiden, kuten aikuiskoulutuksen eurooppalaisen foorumin (EPALE) avulla (esim. tukemalla aikuiskoulutuksen ammattilaisia, kuten aikuiskouluttajia, ohjaus- ja tukihenkilöstöä, tutkijoita ja tiedeyhteisön edustajia sekä päättäjiä). |
| --- | --- |

41.

Helpottamaan elinikäistä oppimista aikuisten koulutukseen osallistumisen edistämiseksi erilaisten välineiden, kuten aikuiskoulutuksen eurooppalaisen foorumin (EPALE) avulla (esim. tukemalla aikuiskoulutuksen ammattilaisia, kuten aikuiskouluttajia, ohjaus- ja tukihenkilöstöä, tutkijoita ja tiedeyhteisön edustajia sekä päättäjiä).

| 42. | Edistämään aikuisoppijoiden ja aikuiskoulutushenkilöstön koulutuksellista liikkuvuutta sekä rajatylittävää yhteistyötä, myös Erasmus+ -ohjelman, EU:n koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden välineiden kautta tarvittaessa. |
| --- | --- |

42.

Edistämään aikuisoppijoiden ja aikuiskoulutushenkilöstön koulutuksellista liikkuvuutta sekä rajatylittävää yhteistyötä, myös Erasmus+ -ohjelman, EU:n koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden välineiden kautta tarvittaessa.

| 43. | Toteuttamaan lisätoimia kaiken tyyppiseen oppimiseen liittyvien esteiden ja hidasteiden poistamiseksi, mukaan lukien ongelmien, jotka liittyvät liikkuvuuteen, saavutettavuuteen, sukupuolten epätasa-arvoon, ohjaukseen, tiedotukseen, opiskelijapalveluihin ja aiemmin hankitun osaamisen tunnustamiseen osaksi oppimistuloksia. |
| --- | --- |

43.

Toteuttamaan lisätoimia kaiken tyyppiseen oppimiseen liittyvien esteiden ja hidasteiden poistamiseksi, mukaan lukien ongelmien, jotka liittyvät liikkuvuuteen, saavutettavuuteen, sukupuolten epätasa-arvoon, ohjaukseen, tiedotukseen, opiskelijapalveluihin ja aiemmin hankitun osaamisen tunnustamiseen osaksi oppimistuloksia.

| 44. | Kehittämään edelleen laadunvarmistusmekanismeja esimerkiksi edistämällä sisäistä ja ulkoista laadunvarmistusta ohjelmien, prosessien, täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden, aikuiskouluttajien ja neuvontatoimien osalta ja kehittämällä tiedonkeruuta esimerkiksi käyttämällä jatkosijoittumisen seurannalla kerättyjä tietoja. |
| --- | --- |

44.

Kehittämään edelleen laadunvarmistusmekanismeja esimerkiksi edistämällä sisäistä ja ulkoista laadunvarmistusta ohjelmien, prosessien, täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden, aikuiskouluttajien ja neuvontatoimien osalta ja kehittämällä tiedonkeruuta esimerkiksi käyttämällä jatkosijoittumisen seurannalla kerättyjä tietoja.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA MUKAISESTI JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN HUOMIOON OTTAEN:

| 45. | Tukemaan jäsenvaltioita uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 ja siihen kuuluvien liitteessä I kuvattujen prioriteettialojen täytäntöönpanossa sekä kokonaisvaltaisten, koko hallinnon kattavien kansallisten osaamisstrategioiden mahdollisessa kehittämisessä. |
| --- | --- |

45.

Tukemaan jäsenvaltioita uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 ja siihen kuuluvien liitteessä I kuvattujen prioriteettialojen täytäntöönpanossa sekä kokonaisvaltaisten, koko hallinnon kattavien kansallisten osaamisstrategioiden mahdollisessa kehittämisessä.

| 46. | Varmistamaan uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 mukaisesti toteutettavien EU:n politiikka-aloitteiden täydentävän luonteen ja johdonmukaisuuden. |
| --- | --- |

46.

Varmistamaan uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 mukaisesti toteutettavien EU:n politiikka-aloitteiden täydentävän luonteen ja johdonmukaisuuden.

| 47. | Olemaan tiiviisti yhteydessä jäsenvaltioihin sen varmistamiseksi, että käytössä on neuvoston päätöslauselmassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) hahmotellun mukaisesti joustava ja tehokas hallintorakenne, joka käsittää erityisesti aikuiskoulutusta käsittelevän työryhmän, aikuiskoulutuksen kansallisten koordinaattoreiden verkoston, vertaisoppimistoimet ja muut verkostoitumistoimet. |
| --- | --- |

47.

Olemaan tiiviisti yhteydessä jäsenvaltioihin sen varmistamiseksi, että käytössä on neuvoston päätöslauselmassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) hahmotellun mukaisesti joustava ja tehokas hallintorakenne, joka käsittää erityisesti aikuiskoulutusta käsittelevän työryhmän, aikuiskoulutuksen kansallisten koordinaattoreiden verkoston, vertaisoppimistoimet ja muut verkostoitumistoimet.

| 48. | Tukemaan aikuiskoulutuksen kansallisia koordinaattoreita rahoittamalla niiden työtä yhteistyön helpottamiseksi jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

48.

Tukemaan aikuiskoulutuksen kansallisia koordinaattoreita rahoittamalla niiden työtä yhteistyön helpottamiseksi jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 täytäntöönpanossa.

| 49. | Lisäämään eurooppalaista tietämystä aikuiskoulutuksesta tekemällä aikuiskoulutusta koskevien kysymysten analysoinnin kannalta merkityksellisiä selvityksiä ja tutkimuksia, muun muassa Eurydicen, Cedefopin ja ETF:n kautta ja yhteistyössä muiden asiaankuuluvien verkostojen ja instituutioiden kanssa, hyödyntäen täysimääräisesti niiden tieto- ja tutkimusvalmiuksia ilman jäsenvaltioille koituvaa lisärasitetta. Olisi kiinnitettävä huomiota myös yli 65-vuotiaiden ikäryhmään kehittämällä vertailevaa näyttöä ja tietoa heidän osallistumisestaan aikuiskoulutukseen. |
| --- | --- |

49.

Lisäämään eurooppalaista tietämystä aikuiskoulutuksesta tekemällä aikuiskoulutusta koskevien kysymysten analysoinnin kannalta merkityksellisiä selvityksiä ja tutkimuksia, muun muassa Eurydicen, Cedefopin ja ETF:n kautta ja yhteistyössä muiden asiaankuuluvien verkostojen ja instituutioiden kanssa, hyödyntäen täysimääräisesti niiden tieto- ja tutkimusvalmiuksia ilman jäsenvaltioille koituvaa lisärasitetta. Olisi kiinnitettävä huomiota myös yli 65-vuotiaiden ikäryhmään kehittämällä vertailevaa näyttöä ja tietoa heidän osallistumisestaan aikuiskoulutukseen.

| 50. | Jatkamaan ja tiivistämään yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden, kuten OECD:n, YK:n (erityisesti Unescon ja ILO:n) ja Euroopan neuvoston kanssa sekä asiaankuuluvissa alueellisissa tai kansainvälisissä aloitteissa, esimerkiksi Länsi-Balkanin tai itäisen kumppanuuden jne. puitteissa. |
| --- | --- |

50.

Jatkamaan ja tiivistämään yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden, kuten OECD:n, YK:n (erityisesti Unescon ja ILO:n) ja Euroopan neuvoston kanssa sekä asiaankuuluvissa alueellisissa tai kansainvälisissä aloitteissa, esimerkiksi Länsi-Balkanin tai itäisen kumppanuuden jne. puitteissa.

| 51. | Varmistamaan eurooppalaisella tasolla käytettävissä olevat varat uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 täytäntöönpanon tukemiseksi asiaankuuluvilla EU:n ohjelmilla, rahastoilla ja välineillä, kuten Erasmus+, Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+), Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille, elpymis- ja palautumistukiväline, oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, InvestEU, teknisen tuen väline jne. |
| --- | --- |

51.

Varmistamaan eurooppalaisella tasolla käytettävissä olevat varat uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 täytäntöönpanon tukemiseksi asiaankuuluvilla EU:n ohjelmilla, rahastoilla ja välineillä, kuten Erasmus+, Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+), Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille, elpymis- ja palautumistukiväline, oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, InvestEU, teknisen tuen väline jne.

| 52. | Esittämään järjestelmällisen yleiskatsauksen ja etenemissuunnitelman unionin tasolla käytössä olevista ja suunnitelluista toimintapolitiikoista, yhteistyövälineistä, rahoitusvälineistä, aloitteista ja kohdennetuista ehdotuspyynnöistä – kuten taitojen parantamisen polku, Erasmus+ ja eurooppalainen ohjausjakso –, joilla edistetään uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 toteuttamista, ja pitämään neuvoston tältä osin säännöllisesti ajan tasalla. |
| --- | --- |

52.

Esittämään järjestelmällisen yleiskatsauksen ja etenemissuunnitelman unionin tasolla käytössä olevista ja suunnitelluista toimintapolitiikoista, yhteistyövälineistä, rahoitusvälineistä, aloitteista ja kohdennetuista ehdotuspyynnöistä – kuten taitojen parantamisen polku, Erasmus+ ja eurooppalainen ohjausjakso –, joilla edistetään uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 toteuttamista, ja pitämään neuvoston tältä osin säännöllisesti ajan tasalla.

| 53. | Raportoimaan uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 täytäntöönpanosta osana eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita (2021–2030) aikuiskoulutuksen kansallisten koordinaattorien, aikuiskoulutusta käsittelevän työryhmän, tutkimusten ja tutkimusasiantuntijoiden työn pohjalta. |
| --- | --- |

53.

Raportoimaan uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 täytäntöönpanosta osana eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita (2021–2030) aikuiskoulutuksen kansallisten koordinaattorien, aikuiskoulutusta käsittelevän työryhmän, tutkimusten ja tutkimusasiantuntijoiden työn pohjalta.

| 54. | Mahdollistamaan EPALEn jatkokehittämisen ja täytäntöönpanon, mikä tukee ja vahvistaa aikuiskoulutuksen ammattilaisia kollegoiden keskinäisten keskustelujen, blogikirjoitusten, foorumien ja verkottumisen avulla sekä tarjoamalla laadukasta, täsmällistä ja merkityksellistä tietoa kaikista aikuiskoulutuksen näkökohdista. |
| --- | --- |

54.

Mahdollistamaan EPALEn jatkokehittämisen ja täytäntöönpanon, mikä tukee ja vahvistaa aikuiskoulutuksen ammattilaisia kollegoiden keskinäisten keskustelujen, blogikirjoitusten, foorumien ja verkottumisen avulla sekä tarjoamalla laadukasta, täsmällistä ja merkityksellistä tietoa kaikista aikuiskoulutuksen näkökohdista.

| 55. | Tukemaan, myös rahoituksen avulla, jäsenvaltioita säännöllisessä osallistumisessa tutkimussykleihin, jotta saadaan vertailukelpoista tietoa niiden edistymisestä aikuisten osaamisen alalla (OECD:n aikuisten osaamistutkimus [PIAAC], aikuiskoulutustutkimus ja työvoimatutkimus). |
| --- | --- |

55.

Tukemaan, myös rahoituksen avulla, jäsenvaltioita säännöllisessä osallistumisessa tutkimussykleihin, jotta saadaan vertailukelpoista tietoa niiden edistymisestä aikuisten osaamisen alalla (OECD:n aikuisten osaamistutkimus [PIAAC], aikuiskoulutustutkimus ja työvoimatutkimus).

---

(1)  EUCO 19/1/17 REV 1.

(2)  Ks. esimerkiksi seuraavat julkaisut: Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities (ET2020 Working Group on Adult Learning, 2020), Adult learning and education and COVID-19 (UNESCO Institute for Lifelong Learning, 2020) ja Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing? (OECD, 2021).

(3)  Koulutuksen seurantakatsaus 2020 (englanniksi). Teaching and learning in a digital age, SWD (2020) 234 final. Lähde: Eurostat, EU:n työvoimatutkimus (vuodelle 2022 suunnitteilla menetelmän muuttaminen).

(4)  Tavoitteet määritellään EU:n keskiarvoina, jotka jäsenvaltioiden on yhteisesti saavutettava. Kun komissio raportoi edistymisestä näiden tavoitteiden saavuttamisessa, myös silloin kun sillä on merkitystä eurooppalaisen ohjausjakson kannalta, sen olisi otettava huomioon erilaisten kansallisten järjestelmien ja olosuhteiden erityispiirteet. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti mahdollisuuksia saada unionin rahoitusta kansallisten olosuhteidensa, painopisteidensä ja haasteidensa mukaisesti. Nämä tavoitteet eivät vaikuta päätöksiin siitä, miten monivuotiseen rahoituskehykseen 2021–2027 ja Next Generation EU -välineeseen kuuluvat unionin rahoitusvälineet pannaan täytäntöön.

(5)  Tässä päätöslauselmassa opettajalla tarkoitetaan henkilöä, jolla on kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti tunnustettu opettajan (tai vastaavan) asema, kun taas kouluttajalla tarkoitetaan henkilöä, joka hoitaa yhtä tai useampaa (teoreettiseen tai käytännön) koulutustehtävään liittyvää tehtävää joko oppilaitoksessa tai työpaikalla. Tähän luetaan yleissivistävän ja korkeakoulutuksen opettajat, ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen opettajat ja kouluttajat sekä varhaiskasvatuksen ammattilaiset ja aikuiskouluttajat tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti (EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11).

---

LIITE I

Jäsenvaltioita pyydetään tarvittaessa komission tuella ja kunkin jäsenvaltion erityiset olosuhteet huomioon ottaen ja kansallisten prioriteettien mukaisesti keskittymään jäljempänä mainittuihin aloihin.

Prioriteettiala 1 – Hallinto

| a) | Hallitusten, alue- ja paikallisviranomaisten, koulutuksen tarjoajien, yritysten, työmarkkinaosapuolten, julkisten työllisyys- ja sosiaalipalvelujen sekä kansalaisyhteiskunnan väliset kumppanuudet ovat välttämättömiä ja liittyvät vahvasti kaikkien osapuolten yhteiseen vastuuseen. Tähän vastuuseen sisältyy muun muassa koulutustarpeiden analysointi ja oppimismahdollisuuksien kehittäminen aikuisille, kaikkien sidosryhmien osallistumisen ja yhteistyön optimointi, tietoisuuden lisääminen ja tiedotus sekä koulutuksen tarjoajille ja yrityksille suunnatun riittävän ohjauksen ja neuvonnan tukeminen. |
| --- | --- |

a)

Hallitusten, alue- ja paikallisviranomaisten, koulutuksen tarjoajien, yritysten, työmarkkinaosapuolten, julkisten työllisyys- ja sosiaalipalvelujen sekä kansalaisyhteiskunnan väliset kumppanuudet ovat välttämättömiä ja liittyvät vahvasti kaikkien osapuolten yhteiseen vastuuseen. Tähän vastuuseen sisältyy muun muassa koulutustarpeiden analysointi ja oppimismahdollisuuksien kehittäminen aikuisille, kaikkien sidosryhmien osallistumisen ja yhteistyön optimointi, tietoisuuden lisääminen ja tiedotus sekä koulutuksen tarjoajille ja yrityksille suunnatun riittävän ohjauksen ja neuvonnan tukeminen.

| b) | Vahvistetaan aikuiskoulutuksen tarpeiden alalla tehtävän yhteistyön yleisiä edellytyksiä: pyritään kehittämään aikuiskoulutusta koskeva kokonaisvaltainen toimintamalli, joka kattaa aikuiskoulutuksen kaikki tyypit, muodot ja tasot sekä muut asiaankuuluvat oppimismahdollisuuksien muodot ja jonka avulla selvennetään kaikkien asianomaisten alojen rooleja. Sen olisi tarjottava monialaista valvontaa sekä ministeriöiden välisiä ja monialaisia kumppanuuksia, jotka auttavat yhtenäistämään politiikkaa. Tällainen toimintamalli voisi osana elinikäistä oppimista johtaa aikuiskoulutusstrategioihin ja kansallisiin osaamisstrategioihin, jotka perustuvat tutkimukseen, näyttöön ja tietoihin. |
| --- | --- |

b)

Vahvistetaan aikuiskoulutuksen tarpeiden alalla tehtävän yhteistyön yleisiä edellytyksiä: pyritään kehittämään aikuiskoulutusta koskeva kokonaisvaltainen toimintamalli, joka kattaa aikuiskoulutuksen kaikki tyypit, muodot ja tasot sekä muut asiaankuuluvat oppimismahdollisuuksien muodot ja jonka avulla selvennetään kaikkien asianomaisten alojen rooleja. Sen olisi tarjottava monialaista valvontaa sekä ministeriöiden välisiä ja monialaisia kumppanuuksia, jotka auttavat yhtenäistämään politiikkaa. Tällainen toimintamalli voisi osana elinikäistä oppimista johtaa aikuiskoulutusstrategioihin ja kansallisiin osaamisstrategioihin, jotka perustuvat tutkimukseen, näyttöön ja tietoihin.

| c) | Kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason sidosryhmien yhteistyön ja kumppanuuden olisi vastattava aikuisoppijoiden ja työnantajien tarpeisiin, mukaan lukien aikuiskoulutusaloitteiden vaikuttava ja tehokas rahoitus mahdollisuuksien ja kansallisten olosuhteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason sidosryhmien yhteistyön ja kumppanuuden olisi vastattava aikuisoppijoiden ja työnantajien tarpeisiin, mukaan lukien aikuiskoulutusaloitteiden vaikuttava ja tehokas rahoitus mahdollisuuksien ja kansallisten olosuhteiden mukaisesti.

Prioriteettiala 2 – Elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien tarjoaminen ja käyttöönotto

| a) | On ensiarvoisen tärkeää lisätä aikuisten tietoisuutta oppimisen merkityksestä elinikäisenä hankkeena, jota olisi toteutettava säännöllisin väliajoin koko elämän ajan. |
| --- | --- |

a)

On ensiarvoisen tärkeää lisätä aikuisten tietoisuutta oppimisen merkityksestä elinikäisenä hankkeena, jota olisi toteutettava säännöllisin väliajoin koko elämän ajan.

| b) | Tarvitaan räätälöidympää aikuiskoulutusta. Sitä olisi kannustettava ja tuettava tehokkailla elinikäisen ohjauksen järjestelmillä, joihin sisältyy tiedotustoimia, sekä aiemman oppimisen validointia koskevilla yhteensovitetuilla järjestelmillä. |
| --- | --- |

b)

Tarvitaan räätälöidympää aikuiskoulutusta. Sitä olisi kannustettava ja tuettava tehokkailla elinikäisen ohjauksen järjestelmillä, joihin sisältyy tiedotustoimia, sekä aiemman oppimisen validointia koskevilla yhteensovitetuilla järjestelmillä.

| c) | Olemassa olevien ammattitaidon ennakointijärjestelmien (osaamista koskevan tiedon hankinta) olisi oltava kaikkien sidosryhmien saatavilla elinikäisen ohjauksen ja aikuiskoulutuksen suunnittelun tukemiseksi. |
| --- | --- |

c)

Olemassa olevien ammattitaidon ennakointijärjestelmien (osaamista koskevan tiedon hankinta) olisi oltava kaikkien sidosryhmien saatavilla elinikäisen ohjauksen ja aikuiskoulutuksen suunnittelun tukemiseksi.

| d) | Taloudellisten kannustinten, verokannustinten ja muiden sosiaalietuuksien tai työnantajatason kompensaatiotoimenpiteiden yhdistäminen tarvittaessa aikuiskoulutusta koskevien politiikkojen täytäntöönpanoon lisännee työnantajien sitoutumista aikuiskoulutukseen. |
| --- | --- |

d)

Taloudellisten kannustinten, verokannustinten ja muiden sosiaalietuuksien tai työnantajatason kompensaatiotoimenpiteiden yhdistäminen tarvittaessa aikuiskoulutusta koskevien politiikkojen täytäntöönpanoon lisännee työnantajien sitoutumista aikuiskoulutukseen.

| e) | Kestävää julkista rahoitusta olisi täydennettävä muulla rahoituksella, jota annetaan eri tasoilla (EU:n, kansallisella, alueellisella, paikallisella, työnantaja- ja yksilötasolla) kaikentyyppiselle, -muotoiselle ja -tasoiselle aikuiskoulutukselle. Varojen tehokas kohdentaminen ja käyttö on ratkaisevan tärkeää, ja se on mukautettava vastaamaan yksilöllisiä oppimistarpeita. Menojen seurannalla on tässä tärkeä rooli. |
| --- | --- |

e)

Kestävää julkista rahoitusta olisi täydennettävä muulla rahoituksella, jota annetaan eri tasoilla (EU:n, kansallisella, alueellisella, paikallisella, työnantaja- ja yksilötasolla) kaikentyyppiselle, -muotoiselle ja -tasoiselle aikuiskoulutukselle. Varojen tehokas kohdentaminen ja käyttö on ratkaisevan tärkeää, ja se on mukautettava vastaamaan yksilöllisiä oppimistarpeita. Menojen seurannalla on tässä tärkeä rooli.

Prioriteettiala 3 – Saavutettavuus ja joustavuus

| a) | Aikuiskoulutuksen olisi oltava ajan, paikan, resurssien sekä organisointi- ja täytäntöönpanomuotojen suhteen joustavaa, ja siihen olisi sisällytettävä erilaisia lähestymistapoja ja toimenpiteitä, joilla lisätään osallistumista, osallisuutta ja oppimismotivaatiota. Sen olisi mahdollistettava osallistuminen eri tasoisen virallisen koulutuksen lisäksi muihinkin ohjelmiin, myös epävirallisen oppimisen ohjelmiin, joiden tavoitteena on uudelleen- ja täydennyskoulutus sekä laajempi oppimismalli. Perheeseen, yksityiselämään ja työhön liittyvien vastuiden yhteensovittaminen edellyttää joustavuutta, jotta aikuiset voivat osallistua koulutukseen nykyisessä tai entistä suuremmassa määrin. Aikuiskoulutuksen on tarjottava laadukkaita ohjelmia riippumatta siitä, onko niiden rahoitus yksityistä vai julkista. |
| --- | --- |

a)

Aikuiskoulutuksen olisi oltava ajan, paikan, resurssien sekä organisointi- ja täytäntöönpanomuotojen suhteen joustavaa, ja siihen olisi sisällytettävä erilaisia lähestymistapoja ja toimenpiteitä, joilla lisätään osallistumista, osallisuutta ja oppimismotivaatiota. Sen olisi mahdollistettava osallistuminen eri tasoisen virallisen koulutuksen lisäksi muihinkin ohjelmiin, myös epävirallisen oppimisen ohjelmiin, joiden tavoitteena on uudelleen- ja täydennyskoulutus sekä laajempi oppimismalli. Perheeseen, yksityiselämään ja työhön liittyvien vastuiden yhteensovittaminen edellyttää joustavuutta, jotta aikuiset voivat osallistua koulutukseen nykyisessä tai entistä suuremmassa määrin. Aikuiskoulutuksen on tarjottava laadukkaita ohjelmia riippumatta siitä, onko niiden rahoitus yksityistä vai julkista.

| b) | Aikuiskoulutuksen yhteydessä tarjottavien koulutusohjelmien olisi perustuttava yksittäisten oppijoiden aiempiin tietoihin, taitoihin ja osaamiseen, kokemukseen, toiveisiin ja erityispiirteisiin heidän tarpeidensa ja mahdollisten itsearviointien tulosten pohjalta, ja niissä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin. Koulutuksen ja oppimisen toimintamalli, joka kannustaa aikuisia ilmaisemaan mieltymyksiään, toiveitaan ja tarpeitaan, on osallistava ja motivoi aikuisia kouluttautumaan ja kehittämään itseään samalla kun se tarjoaa mahdollisuuksia henkilökohtaiseen ja urakehitykseen, yhteisöoppimiseen, sukupolvien väliseen oppimiseen ja muihin sosiaalisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

b)

Aikuiskoulutuksen yhteydessä tarjottavien koulutusohjelmien olisi perustuttava yksittäisten oppijoiden aiempiin tietoihin, taitoihin ja osaamiseen, kokemukseen, toiveisiin ja erityispiirteisiin heidän tarpeidensa ja mahdollisten itsearviointien tulosten pohjalta, ja niissä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin. Koulutuksen ja oppimisen toimintamalli, joka kannustaa aikuisia ilmaisemaan mieltymyksiään, toiveitaan ja tarpeitaan, on osallistava ja motivoi aikuisia kouluttautumaan ja kehittämään itseään samalla kun se tarjoaa mahdollisuuksia henkilökohtaiseen ja urakehitykseen, yhteisöoppimiseen, sukupolvien väliseen oppimiseen ja muihin sosiaalisiin näkökohtiin.

| c) | Aikuiskoulutuksen olisi myös helpotettava tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimista ja vahvistamista ja siten edistettävä osallistavampien yhteiskuntien varmistamista ja yhtäläisten mahdollisuuksien takaamista erityisolosuhteiden ja sosioekonomisen taustan mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin. |
| --- | --- |

c)

Aikuiskoulutuksen olisi myös helpotettava tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimista ja vahvistamista ja siten edistettävä osallistavampien yhteiskuntien varmistamista ja yhtäläisten mahdollisuuksien takaamista erityisolosuhteiden ja sosioekonomisen taustan mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin.

| d) | Olisi harkittava taloudellisten ja muiden tukitoimenpiteiden käyttöönottoa sekä konkreettisia toimia oppijoiden tukemiseksi. Esimerkkejä tästä voisivat olla taloudelliset kannustimet, kuten lainat, avustukset ja verohelpotukset. |
| --- | --- |

d)

Olisi harkittava taloudellisten ja muiden tukitoimenpiteiden käyttöönottoa sekä konkreettisia toimia oppijoiden tukemiseksi. Esimerkkejä tästä voisivat olla taloudelliset kannustimet, kuten lainat, avustukset ja verohelpotukset.

| e) | Pienten osaamiskokonaisuuksien käsitteen ja käyttömahdollisuuksien tutkiminen voi auttaa laajentamaan oppimismahdollisuuksia, ja se voisi vahvistaa elinikäistä oppimista tarjoamalla joustavampia ja modulaarisia oppimismahdollisuuksia sekä osallistavampia oppimispolkuja. |
| --- | --- |

e)

Pienten osaamiskokonaisuuksien käsitteen ja käyttömahdollisuuksien tutkiminen voi auttaa laajentamaan oppimismahdollisuuksia, ja se voisi vahvistaa elinikäistä oppimista tarjoamalla joustavampia ja modulaarisia oppimismahdollisuuksia sekä osallistavampia oppimispolkuja.

Prioriteettiala 4 – Aikuiskoulutuksen laatu, tasapuolisuus ja osallistavuus sekä menestys opinnoissa

Ammatillistaminen:

| a) | Aikuiskouluttajien, kuten alan käytännön toimijoiden (esim. mentorit, tutorit) ja muiden sellaisten ammattilaisten, jotka osallistuvat aikuiskoulutuksen ohjauksen, validoinnin, tiedotuksen, valistuksen, johtamisen ja hallinnon kaltaisiin tukitoimiin, ammatillistamista ja valmiuksien kehittämistä tarvitaan. Aikuiskoulutuksen ammattilaisten avaintaitojen määrittely ja validointi voisi tuoda lisäarvoa. |
| --- | --- |

a)

Aikuiskouluttajien, kuten alan käytännön toimijoiden (esim. mentorit, tutorit) ja muiden sellaisten ammattilaisten, jotka osallistuvat aikuiskoulutuksen ohjauksen, validoinnin, tiedotuksen, valistuksen, johtamisen ja hallinnon kaltaisiin tukitoimiin, ammatillistamista ja valmiuksien kehittämistä tarvitaan. Aikuiskoulutuksen ammattilaisten avaintaitojen määrittely ja validointi voisi tuoda lisäarvoa.

| b) | Aikuiskoulutuksen ammatillistaminen on olennaisen tärkeää tarjotun koulutuksen laadun kannalta (esim. sisältöön liittyvän osaamisen lisäksi aikuisopiskelijoiden on hankittava sosiaalisia ja digitaalisia taitoja, joita varten tarvitaan erilaista tai mukautettua lähestymistapaa opetukseen). Aikuiskouluttajia olisi tuettava osaamispohjaisen opetuksen ja oppimisen toteuttamisessa, myös neuvonantajien ja vertaisoppimistoimien avulla. |
| --- | --- |

b)

Aikuiskoulutuksen ammatillistaminen on olennaisen tärkeää tarjotun koulutuksen laadun kannalta (esim. sisältöön liittyvän osaamisen lisäksi aikuisopiskelijoiden on hankittava sosiaalisia ja digitaalisia taitoja, joita varten tarvitaan erilaista tai mukautettua lähestymistapaa opetukseen). Aikuiskouluttajia olisi tuettava osaamispohjaisen opetuksen ja oppimisen toteuttamisessa, myös neuvonantajien ja vertaisoppimistoimien avulla.

| c) | Aikuiskoulutuksen tarjoajien ja muiden oppimismahdollisuuksia tarjoavien kumppanien kehittyneellä verkostolla ja kumppanuudella voitaisiin varmistaa, että aikuiskoulutuksen saatavuus paranee ja että raha ja aika muodostuvat aiempaa vähemmän esteiksi. |
| --- | --- |

c)

Aikuiskoulutuksen tarjoajien ja muiden oppimismahdollisuuksia tarjoavien kumppanien kehittyneellä verkostolla ja kumppanuudella voitaisiin varmistaa, että aikuiskoulutuksen saatavuus paranee ja että raha ja aika muodostuvat aiempaa vähemmän esteiksi.

Liikkuvuus:

| d) | Aikuisoppijoiden, aikuiskouluttajien ja muiden aikuiskoulutusalan sidosryhmien liikkuvuutta olisi edelleen laajennettava eurooppalaisen yhteistyön keskeisenä osatekijänä ja välineenä, jolla parannetaan aikuiskoulutuksen laatua ja edistetään monikielisyyttä Euroopan unionissa. Lisätoimia olisi toteutettava kaiken tyyppiseen oppimiseen ja opetukseen liittyvän liikkuvuuden esteiden poistamiseksi, mukaan lukien koulutukseen pääsyyn, ohjaukseen, opiskelijapalveluihin ja oppimistulosten tunnustamiseen liittyvät ongelmat. |
| --- | --- |

d)

Aikuisoppijoiden, aikuiskouluttajien ja muiden aikuiskoulutusalan sidosryhmien liikkuvuutta olisi edelleen laajennettava eurooppalaisen yhteistyön keskeisenä osatekijänä ja välineenä, jolla parannetaan aikuiskoulutuksen laatua ja edistetään monikielisyyttä Euroopan unionissa. Lisätoimia olisi toteutettava kaiken tyyppiseen oppimiseen ja opetukseen liittyvän liikkuvuuden esteiden poistamiseksi, mukaan lukien koulutukseen pääsyyn, ohjaukseen, opiskelijapalveluihin ja oppimistulosten tunnustamiseen liittyvät ongelmat.

| e) | Hyödynnetään Erasmus+ -ohjelmaa, joka tarjoaa lukuisia uusia mahdollisuuksia liikkuvuuden lisäämiseen EU:ssa ja sen ulkopuolella ja rajatylittävän yhteistyön lujittamiseen, mahdollisesti ESR+:n varoilla täydennettynä. |
| --- | --- |

e)

Hyödynnetään Erasmus+ -ohjelmaa, joka tarjoaa lukuisia uusia mahdollisuuksia liikkuvuuden lisäämiseen EU:ssa ja sen ulkopuolella ja rajatylittävän yhteistyön lujittamiseen, mahdollisesti ESR+:n varoilla täydennettynä.

Osallisuus:

| f) | Aikuiskoulutus on tärkeää sukupuolten tasa-arvon sekä eri ikäryhmien, eri kulttuurien ja kaikenlaisista taustoista tulevien ihmisten välisen solidaarisuuden edistämiseksi samoin kuin demokraattisen kansalaisuuden ja EU:n perusarvojen edistämiseksi. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin. |
| --- | --- |

f)

Aikuiskoulutus on tärkeää sukupuolten tasa-arvon sekä eri ikäryhmien, eri kulttuurien ja kaikenlaisista taustoista tulevien ihmisten välisen solidaarisuuden edistämiseksi samoin kuin demokraattisen kansalaisuuden ja EU:n perusarvojen edistämiseksi. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin.

| g) | Koulutuksen puitteissa aikuiskoulutukselle tarvitaan tasapainoista resurssien kohdentamista. On tarkasteltava yhteiseen vastuuseen ja vahvaan julkiseen sitoutumiseen perustuvia rahoitusmalleja etenkin sellaisten aikuiskohderyhmien osalta, jotka tulevat heikommista lähtökohdista, joilla on vammoja tai joihin muut syrjäytymistä mahdollisesti aiheuttavat tekijät saattavat vaikuttaa. |
| --- | --- |

g)

Koulutuksen puitteissa aikuiskoulutukselle tarvitaan tasapainoista resurssien kohdentamista. On tarkasteltava yhteiseen vastuuseen ja vahvaan julkiseen sitoutumiseen perustuvia rahoitusmalleja etenkin sellaisten aikuiskohderyhmien osalta, jotka tulevat heikommista lähtökohdista, joilla on vammoja tai joihin muut syrjäytymistä mahdollisesti aiheuttavat tekijät saattavat vaikuttaa.

| h) | Olisi harkittava kannustimia, joilla poistetaan kaikkien kohderyhmien osalta aikuiskoulutukseen osallistumisen esteitä, joita ovat esimerkiksi opiskeluun käytettävissä olevan ajan puute, heikot perustaidot, heikko ammatillinen osaaminen, saavuttamattomuus, vähäinen motivaatio ja kielteiset oppimisasenteet. Yhteistyö asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa on välttämätöntä ulkopuolelle jättäytyneiden aikuisten ja erityisten kohderyhmien saamiseksi takaisin koulutuksen pariin. |
| --- | --- |

h)

Olisi harkittava kannustimia, joilla poistetaan kaikkien kohderyhmien osalta aikuiskoulutukseen osallistumisen esteitä, joita ovat esimerkiksi opiskeluun käytettävissä olevan ajan puute, heikot perustaidot, heikko ammatillinen osaaminen, saavuttamattomuus, vähäinen motivaatio ja kielteiset oppimisasenteet. Yhteistyö asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa on välttämätöntä ulkopuolelle jättäytyneiden aikuisten ja erityisten kohderyhmien saamiseksi takaisin koulutuksen pariin.

| i) | Sukupolvien välinen koulutus, yli 65-vuotiaiden ikäryhmä mukaan lukien, voi olla hyödyllistä, sillä se edistää hyvinvointia ja aktiivista, itsenäistä ja terveenä ikääntymistä. |
| --- | --- |

i)

Sukupolvien välinen koulutus, yli 65-vuotiaiden ikäryhmä mukaan lukien, voi olla hyödyllistä, sillä se edistää hyvinvointia ja aktiivista, itsenäistä ja terveenä ikääntymistä.

Laadunvarmistus:

| j) | Aikuiskoulutuksen tarjoajien ja niiden kumppanien laadunvarmistusta olisi edelleen vahvistettava järjestelmätasolla tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

j)

Aikuiskoulutuksen tarjoajien ja niiden kumppanien laadunvarmistusta olisi edelleen vahvistettava järjestelmätasolla tarpeen mukaan.

| k) | Aikuiskoulutuksen tarjonnan tulosten seuranta voi lisätä laadunvarmistusta. |
| --- | --- |

k)

Aikuiskoulutuksen tarjonnan tulosten seuranta voi lisätä laadunvarmistusta.

| l) | Koulutuksen olisi oltava oppijakeskeisempää, ja se voisi tarjota lyhyitä oppimiskokemuksia kohdennettujen taitojen hankkimiseksi tai päivittämiseksi. |
| --- | --- |

l)

Koulutuksen olisi oltava oppijakeskeisempää, ja se voisi tarjota lyhyitä oppimiskokemuksia kohdennettujen taitojen hankkimiseksi tai päivittämiseksi.

| m) | Seuranta-, arviointi- ja laatumenetelmien jatkuva kehittäminen on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että oppimistuloksia arvioidaan ja että edistyminen on mahdollista. |
| --- | --- |

m)

Seuranta-, arviointi- ja laatumenetelmien jatkuva kehittäminen on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että oppimistuloksia arvioidaan ja että edistyminen on mahdollista.

| n) | Aikuiskoulutuksen laadun tukemiseksi kansallisilla ja alueellisilla järjestelmillä tai malleilla, aiemmin hankitun osaamisen validointi ja tunnustaminen mukaan lukien, olisi pyrittävä kehittämään ja tarjoamaan sisäistä ja ulkoista laadunvarmistusta. |
| --- | --- |

n)

Aikuiskoulutuksen laadun tukemiseksi kansallisilla ja alueellisilla järjestelmillä tai malleilla, aiemmin hankitun osaamisen validointi ja tunnustaminen mukaan lukien, olisi pyrittävä kehittämään ja tarjoamaan sisäistä ja ulkoista laadunvarmistusta.

Prioriteettiala 5 – Vihreä ja digitaalinen siirtymä

| a) | Rinnakkaiset siirtymät (eli digitaalinen ja vihreä siirtymä) vauhdittavat innovaatioita, jotka koskevat oppimisväyliä ja uusia koulutustapoja, oppimisympäristöt mukaan luettuina. Näillä innovaatioilla on varmistettava aikuiskoulutuksen eri muotojen ja tasojen läpäisevyys ja joustavuus. Digitaalinen siirtymä ja vihreä siirtymä edellyttävät, että kaikki sukupolvet kehittävät tarvittavia vihreitä ja digitaalisia taitoja (digitaalisen medialukutaidon ja ympäristötietoisuuden lisääminen) voidakseen työskennellä ja elää proaktiivisesti digitaalisessa ympäristössä. Digitaalinen (monimuoto, hybridi jne.) oppiminen edellyttää myös aikuiskouluttajien ammatillista kehittämistä sekä digitaalisten välineiden käytön tukemista ja oppimateriaalien, toimintatapojen ja resurssien mukauttamista. |
| --- | --- |

a)

Rinnakkaiset siirtymät (eli digitaalinen ja vihreä siirtymä) vauhdittavat innovaatioita, jotka koskevat oppimisväyliä ja uusia koulutustapoja, oppimisympäristöt mukaan luettuina. Näillä innovaatioilla on varmistettava aikuiskoulutuksen eri muotojen ja tasojen läpäisevyys ja joustavuus. Digitaalinen siirtymä ja vihreä siirtymä edellyttävät, että kaikki sukupolvet kehittävät tarvittavia vihreitä ja digitaalisia taitoja (digitaalisen medialukutaidon ja ympäristötietoisuuden lisääminen) voidakseen työskennellä ja elää proaktiivisesti digitaalisessa ympäristössä. Digitaalinen (monimuoto, hybridi jne.) oppiminen edellyttää myös aikuiskouluttajien ammatillista kehittämistä sekä digitaalisten välineiden käytön tukemista ja oppimateriaalien, toimintatapojen ja resurssien mukauttamista.

| b) | Kehitetään lähestymistapoja kestävän kehityksen yhdentämiseksi aikuiskoulutukseen muun muassa käsittelemällä ympäristöasenteita, kehittämällä sopivia ajattelutapoja, lisäämällä tietoisuutta ja pohtimalla erityisten toimien toteuttamista koulutuksen kehittämiseksi. Aikuiskoulutuksessa tapahtuvan tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimisen tulisi olla tärkeä osa ekologisen muutoksen prosessia. Vihreitä taitoja eli vähähiilisessä taloudessa ja yhteiskunnassa vaadittavia taitoja tarvitaan koko yhteiskunnassa ja koko työvoiman piirissä (kaikilla aloilla ja kaikilla tasoilla), sillä kehittyvä talouden toiminta luo uusia (tai uudistettuja) ammatteja ja pyrimme kestävään elämäntapaan. |
| --- | --- |

b)

Kehitetään lähestymistapoja kestävän kehityksen yhdentämiseksi aikuiskoulutukseen muun muassa käsittelemällä ympäristöasenteita, kehittämällä sopivia ajattelutapoja, lisäämällä tietoisuutta ja pohtimalla erityisten toimien toteuttamista koulutuksen kehittämiseksi. Aikuiskoulutuksessa tapahtuvan tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimisen tulisi olla tärkeä osa ekologisen muutoksen prosessia. Vihreitä taitoja eli vähähiilisessä taloudessa ja yhteiskunnassa vaadittavia taitoja tarvitaan koko yhteiskunnassa ja koko työvoiman piirissä (kaikilla aloilla ja kaikilla tasoilla), sillä kehittyvä talouden toiminta luo uusia (tai uudistettuja) ammatteja ja pyrimme kestävään elämäntapaan.

| c) | Lisätuki oppimisympäristöjen avaamiselle nopeuttaa digitaalista siirtymää tai parantaa jo olemassa olevaa infrastruktuuria / jo olemassa olevia aloitteita esimerkiksi edistämällä osallistavia, digitaalisia ja kestäviä yhteiskuntia ja oppimistyöpaikkoja. Tällaisten ympäristöjen olisi parannettava kaikenikäisten aikuisoppijoiden yhdenvertaista pääsyä digitaaliseen materiaaliin ja tuettava digitaaliteknologioiden turvallista käyttöä. Yleishyödylliset oppimisalustat olisi suunniteltava siten, että osallistujille tarjotaan motivoivaa tukea, ammatillista mentorointia, ohjausta ja neuvontaa. |
| --- | --- |

c)

Lisätuki oppimisympäristöjen avaamiselle nopeuttaa digitaalista siirtymää tai parantaa jo olemassa olevaa infrastruktuuria / jo olemassa olevia aloitteita esimerkiksi edistämällä osallistavia, digitaalisia ja kestäviä yhteiskuntia ja oppimistyöpaikkoja. Tällaisten ympäristöjen olisi parannettava kaikenikäisten aikuisoppijoiden yhdenvertaista pääsyä digitaaliseen materiaaliin ja tuettava digitaaliteknologioiden turvallista käyttöä. Yleishyödylliset oppimisalustat olisi suunniteltava siten, että osallistujille tarjotaan motivoivaa tukea, ammatillista mentorointia, ohjausta ja neuvontaa.

---

LIITE II

EU-TASON TAVOITTEET JA INDIKAATTORIT

Aikuiskoulutuksen keskimääräisen eurooppalaisen suorituksen seuranta

Edistyksen seuraamiseksi ja haasteiden tunnistamiseksi sekä osana näyttöön perustuvaa toimintapolitiikkaa, joka perustuu kansainvälisesti vertailukelpoisten tietojen järjestelmälliseen keräämiseen, analysointiin ja tutkimiseen, uudessa eurooppalaisessa aikuiskoulutusohjelmassa 2030 kuvattuja strategisia prioriteetteja olisi tuettava joukolla aikuiskoulutusalan keskimääräisen eurooppalaisen suoritustason viitearvoja (EU:n tason tavoitteet) ja indikaattoreita. Niiden tulisi perustua yksinomaan vertailukelpoisiin ja luotettaviin tietoihin ja ottaa huomioon yksittäisissä jäsenvaltioissa vallitsevat erilaiset tilanteet.

1.   EU-tason tavoitteet (1)

Aikuisten osallistuminen koulutustoimiin

Vuoteen 2025 mennessä vähintään 47 prosentin 25–64-vuotiaista aikuisista olisi pitänyt osallistua koulutustoimiin viimeisten 12 kuukauden aikana (2).

Vuoteen 2030 mennessä vähintään 60 prosentin 25–64-vuotiaista aikuisista olisi pitänyt osallistua koulutustoimiin viimeisten 12 kuukauden aikana.

2.   EU-tason tavoitteet

| a) | Matalan koulutustason aikuisten osallistuminen koulutukseen (3) |
| --- | --- |

a)

Matalan koulutustason aikuisten osallistuminen koulutukseen (3)

| b) | Työttömät aikuiset, joilla on hiljattain hankittu oppimiskokemus (4) |
| --- | --- |

b)

Työttömät aikuiset, joilla on hiljattain hankittu oppimiskokemus (4)

| c) | Aikuiset, joilla on vähintään digitaaliset perustaidot (5) |
| --- | --- |

c)

Aikuiset, joilla on vähintään digitaaliset perustaidot (5)

---

(1)  Neuvosto sopi vuoden 2025 tavoitteesta päätöslauselmassaan eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030). EU:n valtion- ja hallitusten päämiehet suhtautuivat vuoden 2030 tavoitteeseen myönteisesti Porton julistuksessa samoin kuin Eurooppa-neuvosto 24. ja 25. kesäkuuta 2021 antamissaan päätelmissä.

(2)  Eurostat, EU:n työvoimatutkimus, tietojenkeruu vuodesta 2022 eteenpäin. Koska datalähde on tarkoitus vaihtaa vuonna 2022 (aikuiskoulutustutkimuksesta EU:n työvoimatutkimukseen), tavoite on vahvistettava vuonna 2023 uudesta datalähteestä saatujen kokemusten pohjalta. Komissio arvioi yhteistyössä indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevän pysyvän työryhmän kanssa näiden muutosten vaikutusta vertaamalla aikuiskoulutustutkimuksen ja työvoimatutkimuksen vuoden 2023 tuloksia, ja pohtii mahdollisia muutoksia työvoimatutkimuksen metodologiaan tai tavoitteen tasoon. Neuvosto päättää tämän arvioinnin perusteella tavoitetason mahdollisesta mukauttamisesta.

(3)  Indikaattorin määritelmä ja lähteet ovat samat kuin aikuisten koulutukseen osallistumista koskevan indikaattorin. Pääasiallinen ero on kohdentuminen matalan koulutustason eli enintään alemman keskiasteen tutkinnon suorittaneisiin aikuisiin. Siten indikaattori ilmaisee niiden matalan koulutustason aikuisten osuuden, jotka ovat ilmoittaneet osallistuneensa viralliseen tai epäviralliseen koulutukseen 12 kuukauden aikana.

(4)  Tiedot ovat saatavilla EU:n työvoimatutkimuksesta. ”Hiljattain hankitulla oppimiskokemuksella” tarkoitetaan osallistumista viralliseen tai epäviralliseen koulutukseen viimeksi kuluneiden neljän viikon aikana.

(5)  Indikaattorin tiedonlähteenä on EU:n yhteisötutkimus kotitalouksien ja yksityishenkilöiden tieto- ja viestintäteknologian käyttötottumuksista.

---

LIITE III

Uuden eurooppalaisen aikuiskoulutusohjelman 2030 kannalta merkitykselliset tausta-asiakirjat:

Eurooppa-neuvosto

| 1. | Eurooppa-neuvoston päätelmät 24.–25. kesäkuuta 2021 (EUCO 7/21) |
| --- | --- |

1.

Eurooppa-neuvoston päätelmät 24.–25. kesäkuuta 2021 (EUCO 7/21)

| 2. | Uusi strateginen ohjelma 2019–2024 (hyväksytty Eurooppa-neuvostossa 20. kesäkuuta 2019) |
| --- | --- |

2.

Uusi strateginen ohjelma 2019–2024 (hyväksytty Eurooppa-neuvostossa 20. kesäkuuta 2019)

| 3. | Eurooppa-neuvoston päätelmät 14. joulukuuta 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

3.

Eurooppa-neuvoston päätelmät 14. joulukuuta 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1)

Euroopan unionin neuvosto

| 4. | Neuvoston päätelmät koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi, EUVL C 221, 10.6.2021, s. 3 |
| --- | --- |

4.

Neuvoston päätelmät koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi, EUVL C 221, 10.6.2021, s. 3

| 5. | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1 |
| --- | --- |

5.

Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1

| 6. | Neuvoston suositus kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta, EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1 |
| --- | --- |

6.

Neuvoston suositus kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta, EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1

| 7. | Neuvoston suositus ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen, EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1 |
| --- | --- |

7.

Neuvoston suositus ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen, EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1

| 8. | Neuvoston päätelmät tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista, EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11 |
| --- | --- |

8.

Neuvoston päätelmät tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista, EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11

| 9. | Neuvoston päätelmät ”Elinikäisen oppimisen politiikkojen keskeinen rooli yhteiskuntien voimaannuttajana vastattaessa teknologiseen ja vihreään siirtymään osallistavaa ja kestävää kasvua tukevalla tavalla”, EUVL C 389, 18.11.2019, s. 12 |
| --- | --- |

9.

Neuvoston päätelmät ”Elinikäisen oppimisen politiikkojen keskeinen rooli yhteiskuntien voimaannuttajana vastattaessa teknologiseen ja vihreään siirtymään osallistavaa ja kestävää kasvua tukevalla tavalla”, EUVL C 389, 18.11.2019, s. 12

| 10. | Neuvoston päätelmät neuvoston suosituksen ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille” täytäntöönpanosta, EUVL C 189, 5.6.2019, s. 23 |
| --- | --- |

10.

Neuvoston päätelmät neuvoston suosituksen ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille” täytäntöönpanosta, EUVL C 189, 5.6.2019, s. 23

| 11. | Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027, EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1 |
| --- | --- |

11.

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027, EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1

| 12. | Neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista, EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1 |
| --- | --- |

12.

Neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista, EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1

| 13. | Neuvoston suositus taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille, EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1 |
| --- | --- |

13.

Neuvoston suositus taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille, EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1

| 14. | Neuvoston suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista, EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1 |
| --- | --- |

14.

Neuvoston suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista, EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1

| 15. | Neuvoston päätöslauselma uudistetusta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta, EUVL C 372, 20.12.2011, s. 1 |
| --- | --- |

15.

Neuvoston päätöslauselma uudistetusta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta, EUVL C 372, 20.12.2011, s. 1

Julistukset

| 16. | Porton julistus (8. toukokuuta 2021) |
| --- | --- |

16.

Porton julistus (8. toukokuuta 2021)

| 17. | Osnabrückin julistus ammatillisesta koulutuksesta elpymisen ja oikeudenmukaisten siirtymien mahdollistajana digitaalitalouteen ja vihreään talouteen siirryttäessä (30. marraskuuta 2020) |
| --- | --- |

17.

Osnabrückin julistus ammatillisesta koulutuksesta elpymisen ja oikeudenmukaisten siirtymien mahdollistajana digitaalitalouteen ja vihreään talouteen siirryttäessä (30. marraskuuta 2020)

Euroopan komissio

| 18. | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelma, COM(2021) 102 final |
| --- | --- |

18.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelma, COM(2021) 102 final

| 19. | Vihreä kirja väestön ikääntymisestä. Sukupolvien välisen solidaarisuuden ja vastuullisuuden edistäminen, COM(2021) 50 final |
| --- | --- |

19.

Vihreä kirja väestön ikääntymisestä. Sukupolvien välisen solidaarisuuden ja vastuullisuuden edistäminen, COM(2021) 50 final

| 20. | Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027. Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan, COM(2020) 624 final |
| --- | --- |

20.

Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027. Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan, COM(2020) 624 final

| 21. | Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja mukautumisvalmiuksien edistämiseksi, COM(2020) 274 final |
| --- | --- |

21.

Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja mukautumisvalmiuksien edistämiseksi, COM(2020) 274 final

| 22. | Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025, COM(2020) 152 final |
| --- | --- |

22.

Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025, COM(2020) 152 final

| 23. | Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, COM(2019) 640 final |
| --- | --- |

23.

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, COM(2019) 640 final

---

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/21

---

NEUVOSTON SUOSITUS

annettu 29 päivänä marraskuuta 2021,

monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi

(2021/C 504/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

| 1. | Covid-19-pandemia on vaikuttanut koulutusjärjestelmiin maailmanlaajuisesti ja kaikkialla unionissa kohdistamalla niihin ennennäkemättömän paineen. Yhteiskunnalliset rajoitukset ovat tuoneet mukanaan suuria muutoksia opetukseen ja oppimiseen sekä viestintään ja yhteistyöhön koulutusyhteisöissä (1). Ne ovat vaikuttaneet oppijoihin, heidän perheisiinsä, opettajiin, kouluttajiin ja oppilaitosten johtajiin sekä koulutusta tukeviin yhteisön ammattilaisiin, kuten sosiaalityöntekijöihin, psykologeihin, muihin ohjausta tarjoaviin ammattilaisiin, terveydenhoidon ammattilaisiin ja kulttuurikasvattajiin. Jäsenvaltiot pystyivät ottamaan nopeasti käyttöön etäopiskeluun sopivia ratkaisuja ja tukimuotoja, useissa tapauksissa hyödyntämällä digitaaliteknologiaa. Jäsenvaltiot ovat saaneet hyödyllistä kokemusta koulutuksen uusista mahdollisuuksista, kuten opettajien digitaalisten taitojen ja osaamisen merkittävästä lisääntymisestä sekä koulujen ja laajemman yhteisön välisten yhteyksien tiivistämisestä. Monissa jäsenvaltioissa järjestelmän puutteet ovat kuitenkin tulleet kouriintuntuvasti esiin: valmiuksia ja resursseja siirtyä toisenlaiseen lähestymistapaan opetuksessa ja oppimisessa ei usein ollut, mikä on korostanut ja pahentanut olemassa olevaa eriarvoisuutta, eroja ja tarpeita (2). Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien on puututtava näihin seikkoihin ja myös parannettava joustavuuttaan, jotta ne selviytyisivät paremmin muuttuvista olosuhteista ja sopeutuisivat niihin tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

1.

Covid-19-pandemia on vaikuttanut koulutusjärjestelmiin maailmanlaajuisesti ja kaikkialla unionissa kohdistamalla niihin ennennäkemättömän paineen. Yhteiskunnalliset rajoitukset ovat tuoneet mukanaan suuria muutoksia opetukseen ja oppimiseen sekä viestintään ja yhteistyöhön koulutusyhteisöissä (1). Ne ovat vaikuttaneet oppijoihin, heidän perheisiinsä, opettajiin, kouluttajiin ja oppilaitosten johtajiin sekä koulutusta tukeviin yhteisön ammattilaisiin, kuten sosiaalityöntekijöihin, psykologeihin, muihin ohjausta tarjoaviin ammattilaisiin, terveydenhoidon ammattilaisiin ja kulttuurikasvattajiin. Jäsenvaltiot pystyivät ottamaan nopeasti käyttöön etäopiskeluun sopivia ratkaisuja ja tukimuotoja, useissa tapauksissa hyödyntämällä digitaaliteknologiaa. Jäsenvaltiot ovat saaneet hyödyllistä kokemusta koulutuksen uusista mahdollisuuksista, kuten opettajien digitaalisten taitojen ja osaamisen merkittävästä lisääntymisestä sekä koulujen ja laajemman yhteisön välisten yhteyksien tiivistämisestä. Monissa jäsenvaltioissa järjestelmän puutteet ovat kuitenkin tulleet kouriintuntuvasti esiin: valmiuksia ja resursseja siirtyä toisenlaiseen lähestymistapaan opetuksessa ja oppimisessa ei usein ollut, mikä on korostanut ja pahentanut olemassa olevaa eriarvoisuutta, eroja ja tarpeita (2). Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien on puututtava näihin seikkoihin ja myös parannettava joustavuuttaan, jotta ne selviytyisivät paremmin muuttuvista olosuhteista ja sopeutuisivat niihin tulevaisuudessa.

| 2. | Covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa annetuissa neuvoston päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita ”jatkamaan lähioppimis- ja lähiopetustoimintaa” sekä lisäksi tarjoamaan mahdollisuuksia ”etäopiskeluun, digitaaliseen oppimiseen ja sulautuvaan opetukseen” ja ”kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet”. Digitaalisesta koulutuksesta Euroopan tietoyhteiskunnissa annetuissa neuvoston päätelmissä (3) kehotetaan lisäksi komissiota ”seuraamaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja näyttöjen pohjalta” edellä mainittuja päätelmiä, ”jotta unionin tasolla päästäisiin yhteisymmärrykseen lähestymistavoista tehokkaisiin, osallistaviin ja sitouttaviin etäoppimisprosesseihin”. |
| --- | --- |

2.

Covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa annetuissa neuvoston päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita ”jatkamaan lähioppimis- ja lähiopetustoimintaa” sekä lisäksi tarjoamaan mahdollisuuksia ”etäopiskeluun, digitaaliseen oppimiseen ja sulautuvaan opetukseen” ja ”kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet”. Digitaalisesta koulutuksesta Euroopan tietoyhteiskunnissa annetuissa neuvoston päätelmissä (3) kehotetaan lisäksi komissiota ”seuraamaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja näyttöjen pohjalta” edellä mainittuja päätelmiä, ”jotta unionin tasolla päästäisiin yhteisymmärrykseen lähestymistavoista tehokkaisiin, osallistaviin ja sitouttaviin etäoppimisprosesseihin”.

| 3. | Digitaalista koulutusta koskevassa toimintasuunnitelmassa 2021–2027 hahmotellaan Euroopan komission visio laadukkaasta, osallistavasta ja helposti saatavilla olevasta digitaalisesta koulutuksesta Euroopassa. Se on kehotus tehostaa yhteistyötä Euroopan tasolla, jotta voidaan ottaa oppia covid-19-pandemiasta ja mukauttaa koulutusjärjestelmät digitaaliaikaan. Siinä korostetaan teknologian mahdollisuuksia helpottaa esteettömämpää, joustavampaa, yksilöllisempää ja oppijakeskeisempää oppimista. Sillä pyritään puuttumaan koulutuksessa ilmenevään epätasa-arvoon, kun digitaaliset taidot ja osaaminen, asianmukaisten välineiden saatavuus ja luotettava verkkoyhteys puuttuvat. Siinä korostetaan tarvetta vahvistaa koulutusjärjestelmien digitaalisia valmiuksia. |
| --- | --- |

3.

Digitaalista koulutusta koskevassa toimintasuunnitelmassa 2021–2027 hahmotellaan Euroopan komission visio laadukkaasta, osallistavasta ja helposti saatavilla olevasta digitaalisesta koulutuksesta Euroopassa. Se on kehotus tehostaa yhteistyötä Euroopan tasolla, jotta voidaan ottaa oppia covid-19-pandemiasta ja mukauttaa koulutusjärjestelmät digitaaliaikaan. Siinä korostetaan teknologian mahdollisuuksia helpottaa esteettömämpää, joustavampaa, yksilöllisempää ja oppijakeskeisempää oppimista. Sillä pyritään puuttumaan koulutuksessa ilmenevään epätasa-arvoon, kun digitaaliset taidot ja osaaminen, asianmukaisten välineiden saatavuus ja luotettava verkkoyhteys puuttuvat. Siinä korostetaan tarvetta vahvistaa koulutusjärjestelmien digitaalisia valmiuksia.

| 4. | Osaamisen kehittämisen edistäminen on yksi eurooppalaisen koulutusalueen tavoitteista, sillä sen avulla voitaisiin ”hyödyntää koulutuksen ja kulttuurin koko potentiaali työpaikkojen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden aikaansaamisessa ja välineinä eurooppalaisen identiteetin omaksumiseen kaikessa moninaisuudessaan” (4). Neuvoston päätöslauselmassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (5) määritetään eurooppalaisen koulutusyhteistyön päätavoitteeksi jäsenvaltioiden tukeminen sellaisten koulutusjärjestelmien jatkokehittämisessä, joilla pyritään varmistamaan kaikkien kansalaisten henkilökohtaisten, sosiaalisten ja ammatillisten tavoitteiden toteutuminen edistäen samalla demokraattisia arvoja, tasa-arvoa, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, aktiivista kansalaisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua sekä kestävä taloudellinen hyvinvointi, vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä työllistettävyys. |
| --- | --- |

4.

Osaamisen kehittämisen edistäminen on yksi eurooppalaisen koulutusalueen tavoitteista, sillä sen avulla voitaisiin ”hyödyntää koulutuksen ja kulttuurin koko potentiaali työpaikkojen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden aikaansaamisessa ja välineinä eurooppalaisen identiteetin omaksumiseen kaikessa moninaisuudessaan” (4). Neuvoston päätöslauselmassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (5) määritetään eurooppalaisen koulutusyhteistyön päätavoitteeksi jäsenvaltioiden tukeminen sellaisten koulutusjärjestelmien jatkokehittämisessä, joilla pyritään varmistamaan kaikkien kansalaisten henkilökohtaisten, sosiaalisten ja ammatillisten tavoitteiden toteutuminen edistäen samalla demokraattisia arvoja, tasa-arvoa, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, aktiivista kansalaisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua sekä kestävä taloudellinen hyvinvointi, vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä työllistettävyys.

| 5. | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (6) todetaan ensimmäisenä periaatteena, että jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. Pilarin periaatteessa 11 todetaan, että heikoista lähtökohdista tulevilla lapsilla on oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin. Näiden periaatteiden tehokas täytäntöönpano riippuu suuresti jäsenvaltioiden päättäväisyydestä ja toiminnasta. EU:n tason toimilla voidaan täydentää kansallisia toimia, ja komissio on esittänyt oman panoksensa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa (7). |
| --- | --- |

5.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (6) todetaan ensimmäisenä periaatteena, että jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. Pilarin periaatteessa 11 todetaan, että heikoista lähtökohdista tulevilla lapsilla on oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin. Näiden periaatteiden tehokas täytäntöönpano riippuu suuresti jäsenvaltioiden päättäväisyydestä ja toiminnasta. EU:n tason toimilla voidaan täydentää kansallisia toimia, ja komissio on esittänyt oman panoksensa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa (7).

| 6. | Euroopan osaamisohjelmassa (8) määritellään toimia, joilla autetaan yksittäisiä henkilöitä ja yrityksiä kehittämään enemmän ja parempia taitoja ja hyödyntämään niitä vahvistamalla kestävää kilpailukykyä ja kehittämällä selviytymis- ja palautumiskykyä kriiseihin reagoimiseksi covid-19-pandemian aikana saatujen kokemusten pohjalta. Siinä ehdotetaan myös STEM-aineisiin (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) liittyvän koulutuksen edistämistä tutkimus- ja innovaatiotoimissa. |
| --- | --- |

6.

Euroopan osaamisohjelmassa (8) määritellään toimia, joilla autetaan yksittäisiä henkilöitä ja yrityksiä kehittämään enemmän ja parempia taitoja ja hyödyntämään niitä vahvistamalla kestävää kilpailukykyä ja kehittämällä selviytymis- ja palautumiskykyä kriiseihin reagoimiseksi covid-19-pandemian aikana saatujen kokemusten pohjalta. Siinä ehdotetaan myös STEM-aineisiin (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) liittyvän koulutuksen edistämistä tutkimus- ja innovaatiotoimissa.

| 7. | Neuvoston suosituksessa eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (9) kehotetaan jäsenvaltioita takaamaan avun tarpeessa oleville lapsille (eli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa oleville lapsille) koulutuksen ja kouluissa tapahtuvan toiminnan tosiasiallinen ja maksuton saanti. Lasten oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa (10) kehotetaan edistämään osallistavaa ja laadukasta koulutusta. |
| --- | --- |

7.

Neuvoston suosituksessa eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (9) kehotetaan jäsenvaltioita takaamaan avun tarpeessa oleville lapsille (eli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa oleville lapsille) koulutuksen ja kouluissa tapahtuvan toiminnan tosiasiallinen ja maksuton saanti. Lasten oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa (10) kehotetaan edistämään osallistavaa ja laadukasta koulutusta.

| 8. | Nopeasti muuttuvassa ja tiiviisti verkottuneessa maailmassa jokainen tarvitsee laajan joukon taitoja, joita on kehitettävä jatkuvasti läpi elämän. Elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevassa eurooppalaisessa viitekehyksessä (11) määriteltyjen avaintaitojen tavoitteena on luoda perusta tasapuolisemmille ja demokraattisemmille yhteiskunnille. Ne vastaavat osallistavan ja kestävän kasvun, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja demokraattisen kulttuurin kehittämisen tarpeeseen. |
| --- | --- |

8.

Nopeasti muuttuvassa ja tiiviisti verkottuneessa maailmassa jokainen tarvitsee laajan joukon taitoja, joita on kehitettävä jatkuvasti läpi elämän. Elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevassa eurooppalaisessa viitekehyksessä (11) määriteltyjen avaintaitojen tavoitteena on luoda perusta tasapuolisemmille ja demokraattisemmille yhteiskunnille. Ne vastaavat osallistavan ja kestävän kasvun, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja demokraattisen kulttuurin kehittämisen tarpeeseen.

| 9. | Neuvoston suosituksessa elinikäisen oppimisen avaintaidoista (12) todetaan, että taitojen kehittämistä voidaan helpottaa edistämällä erilaisia oppimistapoja ja -ympäristöjä, mukaan luettuna digitaaliteknologian asianmukainen hyödyntäminen; tarjoamalla tukea opetushenkilöstölle sekä muille oppimisprosesseja tukeville sidosryhmille, myös perheille; tukemalla ja kehittämällä edelleen eri yhteyksissä hankittujen avaintaitojen arviointia ja validointia; ja vahvistamalla yhteistyötä opetus- ja oppimisympäristöjen välillä kaikilla tasoilla ja eri aloilla. |
| --- | --- |

9.

Neuvoston suosituksessa elinikäisen oppimisen avaintaidoista (12) todetaan, että taitojen kehittämistä voidaan helpottaa edistämällä erilaisia oppimistapoja ja -ympäristöjä, mukaan luettuna digitaaliteknologian asianmukainen hyödyntäminen; tarjoamalla tukea opetushenkilöstölle sekä muille oppimisprosesseja tukeville sidosryhmille, myös perheille; tukemalla ja kehittämällä edelleen eri yhteyksissä hankittujen avaintaitojen arviointia ja validointia; ja vahvistamalla yhteistyötä opetus- ja oppimisympäristöjen välillä kaikilla tasoilla ja eri aloilla.

| 10. | Neuvoston suosituksessa kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (13) ehdotetaan ammatillista koulutusta koskevan unionin politiikan nykyaikaistamista, johon kuuluu koulutuksen digitalisaatio ja monimuotoisen oppimisen käyttö. Osnabrückin julistuksessa ammatillisesta koulutuksesta elpymisen ja oikeudenmukaisten siirtymien mahdollistajana digitaalitalouteen ja vihreään talouteen siirryttäessä todetaan, että digitaalisella oppimisella voi olla tärkeä ja täydentävä rooli (14). |
| --- | --- |

10.

Neuvoston suosituksessa kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (13) ehdotetaan ammatillista koulutusta koskevan unionin politiikan nykyaikaistamista, johon kuuluu koulutuksen digitalisaatio ja monimuotoisen oppimisen käyttö. Osnabrückin julistuksessa ammatillisesta koulutuksesta elpymisen ja oikeudenmukaisten siirtymien mahdollistajana digitaalitalouteen ja vihreään talouteen siirryttäessä todetaan, että digitaalisella oppimisella voi olla tärkeä ja täydentävä rooli (14).

| 11. | Tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista annetuissa neuvoston päätelmissä (15) tunnustetaan, että opettajat, kouluttajat ja koulujen johtajat ovat oppimisen välttämätön liikkeellepaneva voima ja että heidät olisi otettava mukaan koulutusalan toimintapolitiikkojen laadintaan ja heille olisi annettava valtuudet soveltaa näitä toimintapolitiikkoja itsenäisesti käytännössä. Tämän lisäksi he tarvitsevat tuekseen peruskoulutukseen, perehdyttämiseen ja täydennyskoulutukseen sovellettavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan. |
| --- | --- |

11.

Tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista annetuissa neuvoston päätelmissä (15) tunnustetaan, että opettajat, kouluttajat ja koulujen johtajat ovat oppimisen välttämätön liikkeellepaneva voima ja että heidät olisi otettava mukaan koulutusalan toimintapolitiikkojen laadintaan ja heille olisi annettava valtuudet soveltaa näitä toimintapolitiikkoja itsenäisesti käytännössä. Tämän lisäksi he tarvitsevat tuekseen peruskoulutukseen, perehdyttämiseen ja täydennyskoulutukseen sovellettavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan.

| 12. | Pandemia on lisännyt pitkäaikaista huolta lasten ja nuorten fyysisestä, henkisestä ja emotionaalisesta hyvinvoinnista. Kaikille lapsille ja nuorille olisi annettava heidän tarvitsemansa tuki terveellisen ja aktiivisen elämäntavan kehittämiseen (16), mikä edistäisi myönteisiä elinikäisiä tottumuksia, ja heillä olisi oltava mahdollisuus osallistua erilaisiin urheilulajeihin ja muihin liikuntaharrastuksiin, jotka parantavat motorisia taitoja ja lisäävät henkistä ja emotionaalista hyvinvointia. Oppimisen aikana ei saa unohtaa myöskään lasten ja nuorten henkistä ja emotionaalista hyvinvointia, joten heille on annettava valmiuksia suoriutua tehtävistä haastavissa olosuhteissa ja ymmärtää, miten verkossa toimitaan turvallisesti ja vastuullisesti (17). Tukea tarvitsevat myös ne oppijat, jotka viettävät pitkiä aikoja ilman vertaistukea tai perheen tai koulun henkilökunnan tukea. Lisäksi on tärkeää tunnistaa alueet, joilla tarvitaan parannuksia ja korjauksia mahdollisiin oppimisvajeisiin ja hyvinvointiin kohdistuneisiin vaikutuksiin puuttumiseksi. |
| --- | --- |

12.

Pandemia on lisännyt pitkäaikaista huolta lasten ja nuorten fyysisestä, henkisestä ja emotionaalisesta hyvinvoinnista. Kaikille lapsille ja nuorille olisi annettava heidän tarvitsemansa tuki terveellisen ja aktiivisen elämäntavan kehittämiseen (16), mikä edistäisi myönteisiä elinikäisiä tottumuksia, ja heillä olisi oltava mahdollisuus osallistua erilaisiin urheilulajeihin ja muihin liikuntaharrastuksiin, jotka parantavat motorisia taitoja ja lisäävät henkistä ja emotionaalista hyvinvointia. Oppimisen aikana ei saa unohtaa myöskään lasten ja nuorten henkistä ja emotionaalista hyvinvointia, joten heille on annettava valmiuksia suoriutua tehtävistä haastavissa olosuhteissa ja ymmärtää, miten verkossa toimitaan turvallisesti ja vastuullisesti (17). Tukea tarvitsevat myös ne oppijat, jotka viettävät pitkiä aikoja ilman vertaistukea tai perheen tai koulun henkilökunnan tukea. Lisäksi on tärkeää tunnistaa alueet, joilla tarvitaan parannuksia ja korjauksia mahdollisiin oppimisvajeisiin ja hyvinvointiin kohdistuneisiin vaikutuksiin puuttumiseksi.

| 13. | Vaikka lähioppimisen arvo tunnustetaan täysin, oppiminen eri tavoin ja erilaisissa ympäristöissä, kuten koulussa, kotona, ulkona, kulttuurikohteissa, työpaikoilla ja digitaalisessa ympäristössä, voi motivoida lapsia ja nuoria parantamaan osaamisensa laaja-alaista kehittämistä. Tämä puolestaan voi auttaa heitä ymmärtämään ja sisäistämään muodollisen koulutuksen merkityksen yhteiskunnassa toimimiselle ja lisäämään heidän aktiivista sitoutumistaan paikallisiin ja globaaleihin haasteisiin, kuten kestävyyteen, ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

13.

Vaikka lähioppimisen arvo tunnustetaan täysin, oppiminen eri tavoin ja erilaisissa ympäristöissä, kuten koulussa, kotona, ulkona, kulttuurikohteissa, työpaikoilla ja digitaalisessa ympäristössä, voi motivoida lapsia ja nuoria parantamaan osaamisensa laaja-alaista kehittämistä. Tämä puolestaan voi auttaa heitä ymmärtämään ja sisäistämään muodollisen koulutuksen merkityksen yhteiskunnassa toimimiselle ja lisäämään heidän aktiivista sitoutumistaan paikallisiin ja globaaleihin haasteisiin, kuten kestävyyteen, ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviin kysymyksiin.

| 14. | Koulutus on perusihmisoikeus ja lapsen oikeus. Sen saatavuus on taattava riippumatta siitä, missä ympäristössä se tapahtuu – koulussa, muissa fyysisissä ympäristöissä, etäyhteydellä tai näiden kaikkien yhdistelmänä – ja riippumatta oppijoiden erilaisista henkilökohtaisista ja sosiaalisista olosuhteista. Vaikka koulussa tapahtuvan ja lähioppimisen arvo tunnustetaan täysin, monimuotoinen oppiminen tarjoaa pandemian jälkeenkin mahdollisuuden parantaa koulutuksen laatua, tarkoituksenmukaisuutta ja osallistavuutta. Sen avulla voidaan esimerkiksi parantaa oppimistarjontaa maaseudulla ja syrjäseuduilla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet ja saaristoyhteisöt. Sulautuvasta oppimisesta voi olla hyötyä myös niille oppijoille, jotka eivät ehkä (väliaikaisesti) käy koulussa säännöllisesti, kuten vaelluskulttuuriyhteisöjen tai liikkuvien ammatinharjoittajien lapsille, nuorille omaishoitajille, ihmisille, joilla on terveysongelmia tai jotka asuvat sairaaloissa ja hoitokeskuksissa, huipputason harjoitteluohjelmiin osallistuville sekä ammatillisessa koulutuksessa tai palkkatyössä oleville. Kaikkien ympäristöjen ja välineiden olisi oltava yhtä helposti saatavilla vähemmistöryhmille, vammaisille sekä sosioekonomisesti heikommassa asemassa oleville lapsille ja nuorille, eivätkä ne saisi johtaa syrjintään tai erotteluun. |
| --- | --- |

14.

Koulutus on perusihmisoikeus ja lapsen oikeus. Sen saatavuus on taattava riippumatta siitä, missä ympäristössä se tapahtuu – koulussa, muissa fyysisissä ympäristöissä, etäyhteydellä tai näiden kaikkien yhdistelmänä – ja riippumatta oppijoiden erilaisista henkilökohtaisista ja sosiaalisista olosuhteista. Vaikka koulussa tapahtuvan ja lähioppimisen arvo tunnustetaan täysin, monimuotoinen oppiminen tarjoaa pandemian jälkeenkin mahdollisuuden parantaa koulutuksen laatua, tarkoituksenmukaisuutta ja osallistavuutta. Sen avulla voidaan esimerkiksi parantaa oppimistarjontaa maaseudulla ja syrjäseuduilla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet ja saaristoyhteisöt. Sulautuvasta oppimisesta voi olla hyötyä myös niille oppijoille, jotka eivät ehkä (väliaikaisesti) käy koulussa säännöllisesti, kuten vaelluskulttuuriyhteisöjen tai liikkuvien ammatinharjoittajien lapsille, nuorille omaishoitajille, ihmisille, joilla on terveysongelmia tai jotka asuvat sairaaloissa ja hoitokeskuksissa, huipputason harjoitteluohjelmiin osallistuville sekä ammatillisessa koulutuksessa tai palkkatyössä oleville. Kaikkien ympäristöjen ja välineiden olisi oltava yhtä helposti saatavilla vähemmistöryhmille, vammaisille sekä sosioekonomisesti heikommassa asemassa oleville lapsille ja nuorille, eivätkä ne saisi johtaa syrjintään tai erotteluun.

| 15. | Monimuotoisen oppimisen menetelmissä tunnustetaan koulun arvo yhteisenä tilana, jossa tapahtuu sekä henkilökohtaista että sosiaalista vuorovaikutusta, mikä on tärkeää oppimisen kannalta, sillä vuorovaikutus on tapa ymmärtää maailmaa ja tehdä siitä merkityksellinen. Sekä koulun arkkitehtuuri että koulutilan suunnittelu ovat tältä osin tärkeitä. |
| --- | --- |

15.

Monimuotoisen oppimisen menetelmissä tunnustetaan koulun arvo yhteisenä tilana, jossa tapahtuu sekä henkilökohtaista että sosiaalista vuorovaikutusta, mikä on tärkeää oppimisen kannalta, sillä vuorovaikutus on tapa ymmärtää maailmaa ja tehdä siitä merkityksellinen. Sekä koulun arkkitehtuuri että koulutilan suunnittelu ovat tältä osin tärkeitä.

| 16. | Monimuotoisen oppimisen menetelmät voivat edistää laaja-alaista taitojen kehittämistä, koska niihin voidaan sisällyttää monenlaisia oppimistehtäviä ja -välineitä. Digitaalisen teknologian käyttö, mukaan lukien verkkoon yhdistettävät laitteet, voi helpottaa oppijan vuorovaikutusta muiden oppijoiden, oppimisen ohjelmien ja muiden tietolähteiden kanssa ja tukea lähioppimista sekä erilaisissa ympäristöissä oppimista. Monimuotoisen oppimisen menetelmät voivat helpottaa digi- ja datataitojen hankkimista. Tieteellisten laitteiden, avointen oppimisresurssien, käsityövälineiden, arkielämästä löytyvien ja päivittäin käytettävien esineiden, julkaistujen tekstien sekä kirjoitus- ja kuvataiteen välineiden toisiaan täydentävä käyttö voi tukea luovuutta ja henkilökohtaista ilmaisua sekä yksilönä että yhteistyössä. |
| --- | --- |

16.

Monimuotoisen oppimisen menetelmät voivat edistää laaja-alaista taitojen kehittämistä, koska niihin voidaan sisällyttää monenlaisia oppimistehtäviä ja -välineitä. Digitaalisen teknologian käyttö, mukaan lukien verkkoon yhdistettävät laitteet, voi helpottaa oppijan vuorovaikutusta muiden oppijoiden, oppimisen ohjelmien ja muiden tietolähteiden kanssa ja tukea lähioppimista sekä erilaisissa ympäristöissä oppimista. Monimuotoisen oppimisen menetelmät voivat helpottaa digi- ja datataitojen hankkimista. Tieteellisten laitteiden, avointen oppimisresurssien, käsityövälineiden, arkielämästä löytyvien ja päivittäin käytettävien esineiden, julkaistujen tekstien sekä kirjoitus- ja kuvataiteen välineiden toisiaan täydentävä käyttö voi tukea luovuutta ja henkilökohtaista ilmaisua sekä yksilönä että yhteistyössä.

| 17. | Monimuotoisen oppimisen menetelmät edellyttävät johdonmukaista, koko järjestelmän kattavaa lähestymistapaa, jotta sille voidaan luoda edellytykset. Tähän sisältyy eri alojen asiantuntemusta omaavien ammattihenkilöiden osallistuminen ja yhteistyön edistäminen yhteisön kanssa, mikä kannustaa jakamaan vastuun lasten ja nuorten kehityksestä. Monimuotoisen oppimisen menetelmiä tukevien järjestelmällisten toimenpiteiden tehokkuus perustuu myös suhteiden luomiseen ja tukemiseen ekosysteemin eri osien välillä, paikallisten, alueellisten ja kansallisten koulutusviranomaisten välillä sekä opetusresursseja tuottavien yritysten (jotka tarjoavat teknologiaa, julkaisuja ja muita opetussuunnitelmiin liittyviä välineitä), tutkimus- ja oppilaitosten, yhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja aloitteiden sekä perheiden ja oppijoiden itsensä välillä, riippumatta näiden tarpeista tai osaamisen tasoista. |
| --- | --- |

17.

Monimuotoisen oppimisen menetelmät edellyttävät johdonmukaista, koko järjestelmän kattavaa lähestymistapaa, jotta sille voidaan luoda edellytykset. Tähän sisältyy eri alojen asiantuntemusta omaavien ammattihenkilöiden osallistuminen ja yhteistyön edistäminen yhteisön kanssa, mikä kannustaa jakamaan vastuun lasten ja nuorten kehityksestä. Monimuotoisen oppimisen menetelmiä tukevien järjestelmällisten toimenpiteiden tehokkuus perustuu myös suhteiden luomiseen ja tukemiseen ekosysteemin eri osien välillä, paikallisten, alueellisten ja kansallisten koulutusviranomaisten välillä sekä opetusresursseja tuottavien yritysten (jotka tarjoavat teknologiaa, julkaisuja ja muita opetussuunnitelmiin liittyviä välineitä), tutkimus- ja oppilaitosten, yhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja aloitteiden sekä perheiden ja oppijoiden itsensä välillä, riippumatta näiden tarpeista tai osaamisen tasoista.

| 18. | Monimuotoisen oppimisen menetelmät ovat laajalti vakiintunut käytäntö ammatillisessa peruskoulutuksessa (18), mutta pandemian aiheuttamat rajoitukset ovat haastaneet oppilaitosten ja organisaatioiden kyvyn tarjota työssäoppimista ja ylläpitää yhteydenpitoa kouluttajiin ja ohjaajiin sekä vaikuttaneet oppisopimuskoulutuksen tarjontaan. Käytännön kokemusten saatavuuden väheneminen on korostanut ammatillisessa koulutuksessa tunnustettua tarvetta hyödyntää digitaaliteknologiaa, kuten digitaalisia laitteita ja oppimisalustoja, sähköisiä portfolioita sekä laajennettua todellisuutta ja virtuaalitodellisuutta simulaatioita varten. Se on myös vahvistanut tarvetta ymmärtää ja koordinoida sitä, miten digitaaliteknologioita käytetään oppimiseen eri ympäristöissä (esim. koulussa tai työharjoittelussa), jotta oppijoita voidaan valmistella elämää ja tulevia työmarkkinoita varten. |
| --- | --- |

18.

Monimuotoisen oppimisen menetelmät ovat laajalti vakiintunut käytäntö ammatillisessa peruskoulutuksessa (18), mutta pandemian aiheuttamat rajoitukset ovat haastaneet oppilaitosten ja organisaatioiden kyvyn tarjota työssäoppimista ja ylläpitää yhteydenpitoa kouluttajiin ja ohjaajiin sekä vaikuttaneet oppisopimuskoulutuksen tarjontaan. Käytännön kokemusten saatavuuden väheneminen on korostanut ammatillisessa koulutuksessa tunnustettua tarvetta hyödyntää digitaaliteknologiaa, kuten digitaalisia laitteita ja oppimisalustoja, sähköisiä portfolioita sekä laajennettua todellisuutta ja virtuaalitodellisuutta simulaatioita varten. Se on myös vahvistanut tarvetta ymmärtää ja koordinoida sitä, miten digitaaliteknologioita käytetään oppimiseen eri ympäristöissä (esim. koulussa tai työharjoittelussa), jotta oppijoita voidaan valmistella elämää ja tulevia työmarkkinoita varten.

| 19. | Epävirallisen oppimisen tärkeys ja merkityksellisyys käy ilmi kokemuksista, joita on saatu nuorisotyön, vapaaehtoistyön ja kulttuuritoimintaan osallistumisen, muun muassa ruohonjuuritason urheilun, kautta. Epävirallisella oppimisella on tärkeä rooli sellaisten keskeisten ihmissuhde-, viestintä- sekä kognitiivisten ja henkilökohtaisten taitojen – muun muassa luovuuden – kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään (19). Uusien oppimistapojen määrittelyyn kuuluu myös virallisten ja epävirallisten oppimisympäristöjen välisen yhteistyön parantaminen (20). |
| --- | --- |

19.

Epävirallisen oppimisen tärkeys ja merkityksellisyys käy ilmi kokemuksista, joita on saatu nuorisotyön, vapaaehtoistyön ja kulttuuritoimintaan osallistumisen, muun muassa ruohonjuuritason urheilun, kautta. Epävirallisella oppimisella on tärkeä rooli sellaisten keskeisten ihmissuhde-, viestintä- sekä kognitiivisten ja henkilökohtaisten taitojen – muun muassa luovuuden – kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään (19). Uusien oppimistapojen määrittelyyn kuuluu myös virallisten ja epävirallisten oppimisympäristöjen välisen yhteistyön parantaminen (20).

| 20. | Tässä suosituksessa otetaan täysin huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Siinä tunnustetaan, että oppilaitosten itsemääräämisoikeuden taso vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Joissakin jäsenvaltioissa oppilaitoksilla, opettajankoulutuslaitoksilla sekä opettajilla ja kouluttajilla on laaja itsemääräämisoikeus. Suositus pannaan täytäntöön kansallisten olosuhteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

20.

Otetaan huomioon seuraava ”monimuotoisen oppimisen” määritelmä:

Tässä suosituksessa virallisen koulutuksen yhteydessä toteutettava monimuotoinen oppiminen käsittää erilaisia menetelmiä ja sillä tarkoitetaan oppimista, jossa koulu (perus- ja toisen asteen sekä ammatillisen koulutuksen oppilaitos), opettaja ja kouluttaja tai oppija käyttää oppimisprosessissa useampaa kuin yhtä menetelmää:

| — | koulun ja muiden fyysisten ympäristöjen yhdistäminen koulun ulkopuolella (joko opettajan/kouluttajan läsnä ollessa tai eri tilassa ja/tai eri aikana etäoppimisena); |
| --- | --- |

—

koulun ja muiden fyysisten ympäristöjen yhdistäminen koulun ulkopuolella (joko opettajan/kouluttajan läsnä ollessa tai eri tilassa ja/tai eri aikana etäoppimisena);

| — | sellaisten erilaisten oppimisvälineiden yhdistäminen, jotka voivat olla digitaalisia (myös verkko-oppiminen) ja ei-digitaalisia. |
| --- | --- |

—

sellaisten erilaisten oppimisvälineiden yhdistäminen, jotka voivat olla digitaalisia (myös verkko-oppiminen) ja ei-digitaalisia.

Opettajat, kouluttajat ja koulut valitsevat ammatillisen pedagogisen harkintakykynsä mukaisesti nämä menetelmät ja helpottavat niiden käyttöä osana kiinnostavia ja tehokkaita oppimistehtäviä, jotka tukevat laaja-alaista osaamisen kehittämistä oppijoiden iän, taitojen ja olosuhteiden sekä tavoiteltujen oppimistulosten mukaisesti.

Muita fyysisiä ympäristöjä voivat olla esimerkiksi koti ja sairaalat (sairaiden tai loukkaantuneiden lasten tapauksessa) ja toisaalta kulttuuri- ja kulttuuriperintölaitokset, maatilat, yritykset ja muut työpaikat, luontokohteet ja ulkotilat sekä urheilu- ja nuorisotilat.

Etäoppiminen määritellään oppimiseksi, joka tapahtuu siten, että opettaja/kouluttaja ja oppija toimivat eri tilassa ja/tai eri aikaan ottaen huomioon kansalliset olosuhteet.

Verkko-oppiminen määritellään oppimiseksi, joka tapahtuu käyttäen digitaalista teknologiaa eri laitteiden yhdistämiseksi verkkoon sekä oppijan ja opettajien, kouluttajien, muun opetushenkilöstön tai muiden oppijoiden välisen vuorovaikutuksen helpottamiseksi tavoitteena saada oppisisältöä tai muuta tietoa oppimisohjelmien tavoitteiden saavuttamiseksi.

Digitaalisia oppimisvälineitä voivat olla esimerkiksi: älytaulut ja -projektorit luokkahuoneissa tehtävää yhteistyötä varten; mobiililaitteet, tabletit ja kannettavat tietokoneet, joissa on sovelluksia työn suunnittelua, tutkimista ja jakamista varten; televisio ja radio ohjelmien seuraamiseksi; ja laajennetun ja virtuaalisen todellisuuden työkalut ja sovellukset vuorovaikutuksen tehostamiseksi. Digitaalisia oppimisvälineitä ei aina tarvitse liittää internetiin,

SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT:

| 1. | Tukevat covid-19-kriisistä saatujen kokemusten perusteella koulutusjärjestelmien elpymistä ja varautumista käsittelemällä pandemian vaikutuksia oppijoihin, opettajiin, kouluttajiin ja muuhun opetushenkilöstöön, kehittävät pidemmän aikavälin strategisia lähestymistapoja monimuotoiseen oppimiseen ja hyödyntävät pandemian aikana käyttöön otettuja tai testattuja menestyksekkäitä innovaatioita hyvien käytäntöjen jakamiseksi ja laajentamiseksi tässä suosituksessa esitettyjen periaatteiden mukaisesti (21). Kyseiset innovaatiot eivät korvaa koulussa tapahtuvaa ja lähioppimista vaan täydentävät niitä. |
| --- | --- |

1.

Tukevat covid-19-kriisistä saatujen kokemusten perusteella koulutusjärjestelmien elpymistä ja varautumista käsittelemällä pandemian vaikutuksia oppijoihin, opettajiin, kouluttajiin ja muuhun opetushenkilöstöön, kehittävät pidemmän aikavälin strategisia lähestymistapoja monimuotoiseen oppimiseen ja hyödyntävät pandemian aikana käyttöön otettuja tai testattuja menestyksekkäitä innovaatioita hyvien käytäntöjen jakamiseksi ja laajentamiseksi tässä suosituksessa esitettyjen periaatteiden mukaisesti (21). Kyseiset innovaatiot eivät korvaa koulussa tapahtuvaa ja lähioppimista vaan täydentävät niitä.

| 2. | Tukevat oppijoita harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä: |
| --- | --- |

2.

Tukevat oppijoita harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä:

Suorana reaktiona kriisiin:

| a) | Tarjotaan lisäoppimismahdollisuuksia ja kohdennettua tukea oppijoille, erityisesti niille, joilla on oppimisvaikeuksia tai erityisiä koulutustarpeita, jotka kuuluvat heikommassa asemassa oleviin ryhmiin tai joihin koulutuksen keskeytyminen on muuten vaikuttanut, jotta voidaan korjata koulujen osittaisista sulkemisista ja lähiopetuksen rajoituksista johtuva oppimisvaje. Tähän voisi sisältyä esimerkiksi tehostettua yksilöllistä tukea ja henkilökohtaista ohjausta, mentorointijärjestelmiä (mukaan lukien vertaismentorointia), osallistavia oppimisyhteisöjä, luokkiin osoitettavia ylimääräisiä opettajaresursseja (esim. yhteisopetus), lisää neuvontatukea, ylimääräistä oppimisaikaa kouluvuoden aikana ja/tai loma-aikana, pääsyä lisäoppimisympäristöihin, kuten yleisiin kirjastoihin ja yhteisöllisiin tiloihin, sekä pedagogista tukea tarjoavia koulun jälkeisiä palveluja. |
| --- | --- |

a)

Tarjotaan lisäoppimismahdollisuuksia ja kohdennettua tukea oppijoille, erityisesti niille, joilla on oppimisvaikeuksia tai erityisiä koulutustarpeita, jotka kuuluvat heikommassa asemassa oleviin ryhmiin tai joihin koulutuksen keskeytyminen on muuten vaikuttanut, jotta voidaan korjata koulujen osittaisista sulkemisista ja lähiopetuksen rajoituksista johtuva oppimisvaje. Tähän voisi sisältyä esimerkiksi tehostettua yksilöllistä tukea ja henkilökohtaista ohjausta, mentorointijärjestelmiä (mukaan lukien vertaismentorointia), osallistavia oppimisyhteisöjä, luokkiin osoitettavia ylimääräisiä opettajaresursseja (esim. yhteisopetus), lisää neuvontatukea, ylimääräistä oppimisaikaa kouluvuoden aikana ja/tai loma-aikana, pääsyä lisäoppimisympäristöihin, kuten yleisiin kirjastoihin ja yhteisöllisiin tiloihin, sekä pedagogista tukea tarjoavia koulun jälkeisiä palveluja.

| b) | Asetetaan oppijoiden ja heidän perheidensä fyysinen ja henkinen hyvinvointi etusijalle. Tähän voisi kuulua seuraavaa: tehostetaan psykologista tukea ja laaditaan mielenterveyttä koskeva ohjeistus; sisällytetään koulujen tavoitteisiin oppijoiden hyvinvointiin ja kiusaamisen torjuntaan tähtääviä toimintalinjoja; seuranta- ja laadunvarmistusprosesseja (osana säännöllistä laadunvarmistusta tai koulujen tarkastustyötä taikka koulun tilannetta pandemian yhteydessä koskevien erityisarviointien yhteydessä); palkataan erityishenkilökuntaa tai helpotetaan pätevien mielenterveys- ja tukipalvelujen ammattilaisten ja -palvelujen saatavuutta. |
| --- | --- |

b)

Asetetaan oppijoiden ja heidän perheidensä fyysinen ja henkinen hyvinvointi etusijalle. Tähän voisi kuulua seuraavaa: tehostetaan psykologista tukea ja laaditaan mielenterveyttä koskeva ohjeistus; sisällytetään koulujen tavoitteisiin oppijoiden hyvinvointiin ja kiusaamisen torjuntaan tähtääviä toimintalinjoja; seuranta- ja laadunvarmistusprosesseja (osana säännöllistä laadunvarmistusta tai koulujen tarkastustyötä taikka koulun tilannetta pandemian yhteydessä koskevien erityisarviointien yhteydessä); palkataan erityishenkilökuntaa tai helpotetaan pätevien mielenterveys- ja tukipalvelujen ammattilaisten ja -palvelujen saatavuutta.

| c) | Edistetään kaikkien oppijoiden ja heidän perheidensä digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämistä ottaen huomioon digitaalinen kuilu ja sukupuolten välinen digitaalinen kahtiajako ja torjuen kaikkia stereotypioita ja ennakkoluuloja, mukaan lukien sukupuolistereotypiat ja sukupuolia eriarvoistava kohtelu, ja edistetään koulutusjärjestelmien digitaalisia valmiuksia kannustamalla käytettävissä oleviin laitteisiin ja yhteyksiin tehtäviin koulu- ja yhteisötasojen investointeihin sekä tarjoamalla tilaisuuksia parantaa digitaalisia taitoja ja osaamista, mukaan lukien viestintätekniikan käyttö, niin itsenäistä kuin yhteistoiminnallistakin oppimista sekä itsearviointia varten myöhemmän oppimisen tehostamiseksi. Toteutetaan kansallisissa suunnitelmissa ja elpymis- ja palautumistukivälineen suunnitelmissa kaavaillut investoinnit ja uudistukset sen varmistamiseksi, että kaikilla oppijoilla on käytettävissään tarvittavat laitteet ja oppimismahdollisuudet. |
| --- | --- |

c)

Edistetään kaikkien oppijoiden ja heidän perheidensä digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämistä ottaen huomioon digitaalinen kuilu ja sukupuolten välinen digitaalinen kahtiajako ja torjuen kaikkia stereotypioita ja ennakkoluuloja, mukaan lukien sukupuolistereotypiat ja sukupuolia eriarvoistava kohtelu, ja edistetään koulutusjärjestelmien digitaalisia valmiuksia kannustamalla käytettävissä oleviin laitteisiin ja yhteyksiin tehtäviin koulu- ja yhteisötasojen investointeihin sekä tarjoamalla tilaisuuksia parantaa digitaalisia taitoja ja osaamista, mukaan lukien viestintätekniikan käyttö, niin itsenäistä kuin yhteistoiminnallistakin oppimista sekä itsearviointia varten myöhemmän oppimisen tehostamiseksi. Toteutetaan kansallisissa suunnitelmissa ja elpymis- ja palautumistukivälineen suunnitelmissa kaavaillut investoinnit ja uudistukset sen varmistamiseksi, että kaikilla oppijoilla on käytettävissään tarvittavat laitteet ja oppimismahdollisuudet.

Elpymisen ja pidemmän aikavälin koulutusvalmiuksien tukemiseksi:

| d) | Tutkitaan tapoja kehittää monimuotoisen oppimisen menetelmiä perus- ja toisen asteen koulutuksessa, mukaan lukien ammatillinen koulutus, kaikkien oppijoiden hyödyksi ja sen varmistamiseksi, että sillä on pysyviä myönteisiä vaikutuksia opetukseen ja oppimiseen, jotka on mukautettu oppijoiden ikään, taitoihin, erityistarpeisiin ja oppimistavoitteisiin, tunnustaen samalla täysimääräisesti koulussa tapahtuvan ja lähioppimisen arvon. Tähän voisi kuulua seuraavaa: tehostetaan erilaisten oppimisvälineiden kehittämistä ja juurruttamista, jotta voidaan tarjota mahdollisuuksia tutkimiseen ja ilmaisuun, mukaan lukien luonnontieteiden lukutaidon sekä digitaalisen ja medialukutaidon kehittäminen; tuetaan oppimista, jossa yhdistyy eri ympäristöjä oppimiskokemuksen rikastamiseksi; luodaan sopiva tasapaino toisaalta opettajajohtoisen ja oppilasjohtoisen oppimisen ja toisaalta yhteistoiminnallisen ja itsenäisen oppimisen välille; tutkitaan oppimismenetelmiä, jotta uusista mahdollisuuksista saadaan houkuttelevia ja jotta voidaan tarjota parempia oppimisratkaisuja sekä oppijoille että opettajille. |
| --- | --- |

d)

Tutkitaan tapoja kehittää monimuotoisen oppimisen menetelmiä perus- ja toisen asteen koulutuksessa, mukaan lukien ammatillinen koulutus, kaikkien oppijoiden hyödyksi ja sen varmistamiseksi, että sillä on pysyviä myönteisiä vaikutuksia opetukseen ja oppimiseen, jotka on mukautettu oppijoiden ikään, taitoihin, erityistarpeisiin ja oppimistavoitteisiin, tunnustaen samalla täysimääräisesti koulussa tapahtuvan ja lähioppimisen arvon. Tähän voisi kuulua seuraavaa: tehostetaan erilaisten oppimisvälineiden kehittämistä ja juurruttamista, jotta voidaan tarjota mahdollisuuksia tutkimiseen ja ilmaisuun, mukaan lukien luonnontieteiden lukutaidon sekä digitaalisen ja medialukutaidon kehittäminen; tuetaan oppimista, jossa yhdistyy eri ympäristöjä oppimiskokemuksen rikastamiseksi; luodaan sopiva tasapaino toisaalta opettajajohtoisen ja oppilasjohtoisen oppimisen ja toisaalta yhteistoiminnallisen ja itsenäisen oppimisen välille; tutkitaan oppimismenetelmiä, jotta uusista mahdollisuuksista saadaan houkuttelevia ja jotta voidaan tarjota parempia oppimisratkaisuja sekä oppijoille että opettajille.

| e) | Käytetään monimuotoisen oppimisen menetelmiä keinona tukea oppijoiden hyvinvointia, itsenäisyyttä ja yksilöllistä oppimista (ottaen huomioon oppijoiden ikä, taidot ja erityiset oppimistarpeet) sekä kehittää heidän henkilökohtaista, sosiaalista ja oppimistaitoja koskevaa osaamistaan (yksi kahdeksasta ”elinikäisen oppimisen avaintaidosta” (22), joita on kehitetty edelleen komission aloitteessa, joka koskee eurooppalaista LifeComp-kehystä (23)). |
| --- | --- |

e)

Käytetään monimuotoisen oppimisen menetelmiä keinona tukea oppijoiden hyvinvointia, itsenäisyyttä ja yksilöllistä oppimista (ottaen huomioon oppijoiden ikä, taidot ja erityiset oppimistarpeet) sekä kehittää heidän henkilökohtaista, sosiaalista ja oppimistaitoja koskevaa osaamistaan (yksi kahdeksasta ”elinikäisen oppimisen avaintaidosta” (22), joita on kehitetty edelleen komission aloitteessa, joka koskee eurooppalaista LifeComp-kehystä (23)).

| 3. | Tukevat opettajia ja kouluttajia harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä: |
| --- | --- |

3.

Tukevat opettajia ja kouluttajia harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä:

Suorana reaktiona kriisiin:

| a) | Tuetaan opettajien itsearviointia digitaaliteknologioiden käytön alalla sekä täydennyskoulutuskursseja ja muita opettajille ja kouluttajille suunnattavia ammatillisen oppimisen muotoja, joilla heitä autetaan käyttämään digitaalisia ohjelmia ja työkaluja opetuksessa ja sisällyttämään ne siihen (24). Kehitetään ja levitetään opettajien ja kouluttajien kokemusten ja palautteen pohjalta pedagogisia moduuleja ja resursseja, jotka toimivat niin verkossa kuin lähiopetuksessa ja jotka auttavat opettajia ja kouluttajia mukauttamaan opetusmenetelmiään ja -käytäntöjään monimuotoisen oppimisen menetelmiin (25), ja käydään heidän kanssaan vuoropuhelua uusien välineiden ja materiaalien käytöstä, muun muassa siitä, miten digitaalisissa ympäristöissä toimitaan turvallisesti ja eettisesti ja miten opiskelijoita voidaan tukea siinä. |
| --- | --- |

a)

Tuetaan opettajien itsearviointia digitaaliteknologioiden käytön alalla sekä täydennyskoulutuskursseja ja muita opettajille ja kouluttajille suunnattavia ammatillisen oppimisen muotoja, joilla heitä autetaan käyttämään digitaalisia ohjelmia ja työkaluja opetuksessa ja sisällyttämään ne siihen (24). Kehitetään ja levitetään opettajien ja kouluttajien kokemusten ja palautteen pohjalta pedagogisia moduuleja ja resursseja, jotka toimivat niin verkossa kuin lähiopetuksessa ja jotka auttavat opettajia ja kouluttajia mukauttamaan opetusmenetelmiään ja -käytäntöjään monimuotoisen oppimisen menetelmiin (25), ja käydään heidän kanssaan vuoropuhelua uusien välineiden ja materiaalien käytöstä, muun muassa siitä, miten digitaalisissa ympäristöissä toimitaan turvallisesti ja eettisesti ja miten opiskelijoita voidaan tukea siinä.

| b) | Kiinnitetään entistä enemmän huomiota opettajien ja kouluttajien, koulujen johtajien ja muun opetushenkilöstön hyvinvointiin ja työelämän laatuun stressin lievittämiseksi ja työuupumuksen ehkäisemiseksi. Tähän voisi kuulua seuraavaa: helpotetaan pätevien mielenterveys- ja tukipalvelujen ammattilaisten ja -palvelujen saatavuutta; edistetään vertaistuen kehittämistä ja/tai järjestämistä stressin lievittämiseksi; ja lisätään joustavuutta ja henkistä hyvinvointia koskevia koulutusmahdollisuuksia opettajien peruskoulutuksessa ja ammatillisen kehittymisen ohjelmissa. |
| --- | --- |

b)

Kiinnitetään entistä enemmän huomiota opettajien ja kouluttajien, koulujen johtajien ja muun opetushenkilöstön hyvinvointiin ja työelämän laatuun stressin lievittämiseksi ja työuupumuksen ehkäisemiseksi. Tähän voisi kuulua seuraavaa: helpotetaan pätevien mielenterveys- ja tukipalvelujen ammattilaisten ja -palvelujen saatavuutta; edistetään vertaistuen kehittämistä ja/tai järjestämistä stressin lievittämiseksi; ja lisätään joustavuutta ja henkistä hyvinvointia koskevia koulutusmahdollisuuksia opettajien peruskoulutuksessa ja ammatillisen kehittymisen ohjelmissa.

Elpymisen sekä opettajien ja kouluttajien pidemmän aikavälin valmiuksien tukemiseksi:

| c) | Sisällytetään monimuotoisen oppimisen menetelmät opettajien peruskoulutukseen (26) ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen (27) ohjelmiin, jotta opetushenkilöstön on helpompi mukauttaa oppimisen suunnittelua opetusympäristöönsä sopivaksi ja jotta heillä on valmiudet helpottaa oppimista erilaisissa sisä- ja ulkoilmaympäristöissä ja erilaisten välineiden ja tehtävien avulla. |
| --- | --- |

c)

Sisällytetään monimuotoisen oppimisen menetelmät opettajien peruskoulutukseen (26) ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen (27) ohjelmiin, jotta opetushenkilöstön on helpompi mukauttaa oppimisen suunnittelua opetusympäristöönsä sopivaksi ja jotta heillä on valmiudet helpottaa oppimista erilaisissa sisä- ja ulkoilmaympäristöissä ja erilaisten välineiden ja tehtävien avulla.

| d) | Tarjotaan pääsy asiantuntijakeskuksiin ja asianmukaisiin resursseihin monimuotoisen oppimisen menetelmien suunnittelemista ja edistämistä varten. Tuetaan opetus- ja koulutushenkilöstöä monimuotoisen oppimisen menetelmien kehittämisessä omissa toimintaympäristöissään henkilöstövaihtojen ja vertaisoppimisen avulla ja luodaan vahvoja koulujen tiimejä yhteistoiminnallisen oppimisen, verkostojen, yhteistyöhankkeiden ja käytäntöyhteisöjen avulla. |
| --- | --- |

d)

Tarjotaan pääsy asiantuntijakeskuksiin ja asianmukaisiin resursseihin monimuotoisen oppimisen menetelmien suunnittelemista ja edistämistä varten. Tuetaan opetus- ja koulutushenkilöstöä monimuotoisen oppimisen menetelmien kehittämisessä omissa toimintaympäristöissään henkilöstövaihtojen ja vertaisoppimisen avulla ja luodaan vahvoja koulujen tiimejä yhteistoiminnallisen oppimisen, verkostojen, yhteistyöhankkeiden ja käytäntöyhteisöjen avulla.

| e) | Kehitetään ohjeistusta uusista lähestymistavoista arviointiin ja loppukokeisiin, myös verkossa, sekä formatiiviseen ja summatiiviseen arviointiin soveltuvia välineitä, jotka soveltuvat opetuksen ja koulutuksen eri tasoille ja eri oppimisympäristöihin. |
| --- | --- |

e)

Kehitetään ohjeistusta uusista lähestymistavoista arviointiin ja loppukokeisiin, myös verkossa, sekä formatiiviseen ja summatiiviseen arviointiin soveltuvia välineitä, jotka soveltuvat opetuksen ja koulutuksen eri tasoille ja eri oppimisympäristöihin.

| f) | Kannustetaan opetushenkilöstöä osallistumaan kartoittaviin hankkeisiin ja tutkimukseen, mukaan lukien tehtävien käytön testaaminen muissa oppimisympäristöissä ja digitaalisen teknologian käyttö opetus- ja oppimisprosessien tukena. |
| --- | --- |

f)

Kannustetaan opetushenkilöstöä osallistumaan kartoittaviin hankkeisiin ja tutkimukseen, mukaan lukien tehtävien käytön testaaminen muissa oppimisympäristöissä ja digitaalisen teknologian käyttö opetus- ja oppimisprosessien tukena.

| 4. | Tukevat kouluja harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä: |
| --- | --- |

4.

Tukevat kouluja harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä:

Suorana reaktiona kriisiin:

| a) | Tarjotaan työkaluja ja resursseja monimuotoisen oppimisen menetelmiä varten sekä opastusta kouluille siitä, miten niitä voidaan käyttää tehokkaasti (28). |
| --- | --- |

a)

Tarjotaan työkaluja ja resursseja monimuotoisen oppimisen menetelmiä varten sekä opastusta kouluille siitä, miten niitä voidaan käyttää tehokkaasti (28).

| b) | Jos mahdollista, mobilisoidaan tai palkataan lisähenkilöstöä, jotta koulussa ja koulun jälkeisessä toiminnassa olisi enemmän aikaa antaa yksilöllistä tukea. |
| --- | --- |

b)

Jos mahdollista, mobilisoidaan tai palkataan lisähenkilöstöä, jotta koulussa ja koulun jälkeisessä toiminnassa olisi enemmän aikaa antaa yksilöllistä tukea.

| c) | Tuetaan infrastruktuuria ja resursseja koskevia tehokkaita kumppanuuksia eri koulutuksen järjestäjien välillä, mukaan lukien paikallis- ja alueviranomaisten, liike-elämän, ammattialan järjestöjen, taiteen, kulttuuriperinnön, urheilun, luonnon, korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuslaitosten, kansalaisyhteiskunnan, opetusresurssien (mukaan lukien teknologian, julkaisutoiminnan ja muiden opetussuunnitelmiin liittyvien välineiden) tuotannon ja koulutustutkimuksen aloilla. |
| --- | --- |

c)

Tuetaan infrastruktuuria ja resursseja koskevia tehokkaita kumppanuuksia eri koulutuksen järjestäjien välillä, mukaan lukien paikallis- ja alueviranomaisten, liike-elämän, ammattialan järjestöjen, taiteen, kulttuuriperinnön, urheilun, luonnon, korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuslaitosten, kansalaisyhteiskunnan, opetusresurssien (mukaan lukien teknologian, julkaisutoiminnan ja muiden opetussuunnitelmiin liittyvien välineiden) tuotannon ja koulutustutkimuksen aloilla.

| d) | Tuetaan kouluja niiden osallisuutta edistävien strategioiden ja monimuotoisen oppimisen menetelmiä koskevien käytänteiden seurannassa ja itsearvioinnissa sekä puutteiden korjaamiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisessa, mukaan lukien EU:n välineiden käyttö (29). |
| --- | --- |

d)

Tuetaan kouluja niiden osallisuutta edistävien strategioiden ja monimuotoisen oppimisen menetelmiä koskevien käytänteiden seurannassa ja itsearvioinnissa sekä puutteiden korjaamiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisessa, mukaan lukien EU:n välineiden käyttö (29).

| e) | Parannetaan vanhempien, laillisten holhoojien ja perheiden ymmärrystä oppimisympäristöistä, -välineistä ja -tehtävistä järjestelmällisen viestinnän ja opastuksen avulla luomatta heille lisärasitteita. |
| --- | --- |

e)

Parannetaan vanhempien, laillisten holhoojien ja perheiden ymmärrystä oppimisympäristöistä, -välineistä ja -tehtävistä järjestelmällisen viestinnän ja opastuksen avulla luomatta heille lisärasitteita.

Pitkäaikaisen elpymisen tukemiseksi ja organisaatiomuutosvalmiuksien parantamiseksi:

| f) | Investoidaan koulujen ja etäopiskeluympäristöjen nopeisiin internetyhteyksiin, joista verkko-opiskelu on riippuvainen. Tätä täydennetään teknisen infrastruktuurin ylläpitoa ja nykyaikaistamista koskevilla suunnitelmilla. |
| --- | --- |

f)

Investoidaan koulujen ja etäopiskeluympäristöjen nopeisiin internetyhteyksiin, joista verkko-opiskelu on riippuvainen. Tätä täydennetään teknisen infrastruktuurin ylläpitoa ja nykyaikaistamista koskevilla suunnitelmilla.

| g) | Jos mahdollista, annetaan kouluille (koulujen johtokunnille, rehtoreille ja johtajille) kansallisen ja alueellisen lainsäädännön ja olosuhteiden mukaisesti riittävän laaja itsemääräämisoikeus, jotta ne voivat tehdä innovointia, reagointikykyä sekä paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin mukautumista helpottavia päätöksiä. |
| --- | --- |

g)

Jos mahdollista, annetaan kouluille (koulujen johtokunnille, rehtoreille ja johtajille) kansallisen ja alueellisen lainsäädännön ja olosuhteiden mukaisesti riittävän laaja itsemääräämisoikeus, jotta ne voivat tehdä innovointia, reagointikykyä sekä paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin mukautumista helpottavia päätöksiä.

| h) | Tuetaan koulunjohtajia, joilla on keskeinen asema organisaatiomuutoksen ja jatkuvan kehittämisen hallinnassa tarjoamalla erityistä ammatillista kehittämistä ja ohjausta heidän tehtäviään varten. Tuetaan kouluja ja niihin liittyviä koulutuksen järjestäjiä niiden pohtiessa monimuotoisen oppimisen menetelmiä strategisessa suunnittelussaan ja koulujen kehittämisprosesseissa. Tähän voi kuulua itsearviointivälineiden käyttö. |
| --- | --- |

h)

Tuetaan koulunjohtajia, joilla on keskeinen asema organisaatiomuutoksen ja jatkuvan kehittämisen hallinnassa tarjoamalla erityistä ammatillista kehittämistä ja ohjausta heidän tehtäviään varten. Tuetaan kouluja ja niihin liittyviä koulutuksen järjestäjiä niiden pohtiessa monimuotoisen oppimisen menetelmiä strategisessa suunnittelussaan ja koulujen kehittämisprosesseissa. Tähän voi kuulua itsearviointivälineiden käyttö.

| i) | Tuetaan vuoropuhelua ja verkostoitumista kaikkien koulussa ja muissa fyysisissä ympäristöissä tapahtuvaan oppimiseen ja etäoppimiseen osallistuvien sidosryhmien välillä, mukaan lukien perheet, jotta eri lähteistä saataisiin palautetta ja ideoita tulevaa kehitystä varten. Siihen olisi sisällyttävä myös vuoropuhelua, ohjausta ja strategioita lasten ja nuorten turvallisuuden suojelemiseksi ja jotta varmistetaan heidän tietojensa luottamuksellisuus ja suojaaminen sekä heidän turvallisuutensa ja yksityisyytensä digitaalisessa maailmassa. |
| --- | --- |

i)

Tuetaan vuoropuhelua ja verkostoitumista kaikkien koulussa ja muissa fyysisissä ympäristöissä tapahtuvaan oppimiseen ja etäoppimiseen osallistuvien sidosryhmien välillä, mukaan lukien perheet, jotta eri lähteistä saataisiin palautetta ja ideoita tulevaa kehitystä varten. Siihen olisi sisällyttävä myös vuoropuhelua, ohjausta ja strategioita lasten ja nuorten turvallisuuden suojelemiseksi ja jotta varmistetaan heidän tietojensa luottamuksellisuus ja suojaaminen sekä heidän turvallisuutensa ja yksityisyytensä digitaalisessa maailmassa.

| j) | Käytetään oppimisympäristöjen ja -välineiden yhdistelmässä mahdollisuuksien mukaan koulun sisäisten ja/tai ulkoisten arviointimekanismien ja laadunvarmistusmekanismien osia siten, että arviointi kohdistetaan myös muihin palveluntarjoajiin tai muiden palveluntarjoajien kuin koulun kautta. |
| --- | --- |

j)

Käytetään oppimisympäristöjen ja -välineiden yhdistelmässä mahdollisuuksien mukaan koulun sisäisten ja/tai ulkoisten arviointimekanismien ja laadunvarmistusmekanismien osia siten, että arviointi kohdistetaan myös muihin palveluntarjoajiin tai muiden palveluntarjoajien kuin koulun kautta.

| 5. | Hyödyntävät infrastruktuuriin, välineisiin ja pedagogiikkaan tehtävissä uudistuksissa ja investoinneissa täysimääräisesti EU:n varoja ja asiantuntemusta, erityisesti Erasmus+-ohjelmaa, elpymis- ja palautumistukivälinettä, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa, Horisontti Eurooppa -ohjelmaa ja teknisen tuen välinettä, jotta voidaan lisätä koulujen joustavuutta ja valmistautumista tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

5.

Hyödyntävät infrastruktuuriin, välineisiin ja pedagogiikkaan tehtävissä uudistuksissa ja investoinneissa täysimääräisesti EU:n varoja ja asiantuntemusta, erityisesti Erasmus+-ohjelmaa, elpymis- ja palautumistukivälinettä, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa, Horisontti Eurooppa -ohjelmaa ja teknisen tuen välinettä, jotta voidaan lisätä koulujen joustavuutta ja valmistautumista tulevaisuuteen.

| 6. | Panostavat toimintapolitiikkaan liittyviä haasteita sekä näistä aloitteista aiheutuvia koulutusekosysteemiin kohdistuvia vaikutuksia koskevaan tutkimukseen, seurantaan ja arviointiin, jotta voidaan hyödyntää saatuja kokemuksia ja hankkia tietoa tulevien politiikkauudistusten perustaksi. Tässä voidaan hyödyntää myös oppijoiden kokemuksia sekä mahdollisesti saatavilla olevia tietoja, joita on kerätty parhaiden käytäntöjen ja räätälöityjen tekoälyratkaisujen kehittämiseksi parempia oppimisohjelmia varten. |
| --- | --- |

6.

Panostavat toimintapolitiikkaan liittyviä haasteita sekä näistä aloitteista aiheutuvia koulutusekosysteemiin kohdistuvia vaikutuksia koskevaan tutkimukseen, seurantaan ja arviointiin, jotta voidaan hyödyntää saatuja kokemuksia ja hankkia tietoa tulevien politiikkauudistusten perustaksi. Tässä voidaan hyödyntää myös oppijoiden kokemuksia sekä mahdollisesti saatavilla olevia tietoja, joita on kerätty parhaiden käytäntöjen ja räätälöityjen tekoälyratkaisujen kehittämiseksi parempia oppimisohjelmia varten.

| 7. | Toteuttavat tämän suosituksen täytäntöönpanoa koskevia toimenpiteitä ja jatkotoimia kansallisten ja alueellisten koulutusjärjestelmien mukaisesti. Ottavat tarvittaessa huomioon mahdolliset monimuotoisen oppimisen menetelmiä tukevat toimenpiteet kansallisissa toimintasuunnitelmissa eurooppalaisen lapsitakuun toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

7.

Toteuttavat tämän suosituksen täytäntöönpanoa koskevia toimenpiteitä ja jatkotoimia kansallisten ja alueellisten koulutusjärjestelmien mukaisesti. Ottavat tarvittaessa huomioon mahdolliset monimuotoisen oppimisen menetelmiä tukevat toimenpiteet kansallisissa toimintasuunnitelmissa eurooppalaisen lapsitakuun toteuttamiseksi.

KEHOTTAA KOMISSIOTA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN JA KANSALLISET OLOSUHTEET ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN:

| 1. | Tukemaan suosituksen täytäntöönpanoa helpottamalla vastavuoroista oppimista ja vaihtoa jäsenvaltioiden ja kaikkien asianomaisten sidosryhmien välillä, sillä varauksella, että toimenpiteitä vahvistetaan ja kehitetään, seuraavien avulla:






  i) | eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (30); |
| --- | --- | --- |

1.

Tukemaan suosituksen täytäntöönpanoa helpottamalla vastavuoroista oppimista ja vaihtoa jäsenvaltioiden ja kaikkien asianomaisten sidosryhmien välillä, sillä varauksella, että toimenpiteitä vahvistetaan ja kehitetään, seuraavien avulla:

i)

eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (30);

| ii) | uusi eurooppalainen digitaalisen koulutuksen keskus ja uusi jäsenvaltioiden kanssa käytävä jäsennelty vuoropuhelu, jotka perustetaan digitaalista koulutusta koskevan toimintasuunnitelman 2021–2027 mukaisesti tukemaan monialaista yhteistyötä digitaalisen koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

ii)

uusi eurooppalainen digitaalisen koulutuksen keskus ja uusi jäsenvaltioiden kanssa käytävä jäsennelty vuoropuhelu, jotka perustetaan digitaalista koulutusta koskevan toimintasuunnitelman 2021–2027 mukaisesti tukemaan monialaista yhteistyötä digitaalisen koulutuksen alalla;

| iii) | EU:n verkkoalustat ja -yhteisöt koulutusta varten, mukaan luettuina School Education Gateway -portaali, eTwinning ja eurooppalainen koulujen työkalupakki ”Osallistavan koulutuksen edistäminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen”; |
| --- | --- |

iii)

EU:n verkkoalustat ja -yhteisöt koulutusta varten, mukaan luettuina School Education Gateway -portaali, eTwinning ja eurooppalainen koulujen työkalupakki ”Osallistavan koulutuksen edistäminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen”;

| 2. | Tukemaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa esimerkiksi seuraavien vapaaehtoispohjalta käytettävien resurssien kehittämistä:






  i) | näyttöön perustuva ohjausmateriaali oppimisen suunnittelusta ja koulujen organisaatiokäytännöistä monimuotoisen oppimisen menetelmien yhteydessä, mukaan lukien mahdolliset digitaaliset välineet, lähestymistavat oppimisen arviointiin ja validointiin sekä tietosuoja, yksityisyys ja verkkoturvallisuus; |
| --- | --- | --- |

2.

Tukemaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa esimerkiksi seuraavien vapaaehtoispohjalta käytettävien resurssien kehittämistä:

i)

näyttöön perustuva ohjausmateriaali oppimisen suunnittelusta ja koulujen organisaatiokäytännöistä monimuotoisen oppimisen menetelmien yhteydessä, mukaan lukien mahdolliset digitaaliset välineet, lähestymistavat oppimisen arviointiin ja validointiin sekä tietosuoja, yksityisyys ja verkkoturvallisuus;

| ii) | laadukkaan digitaalisen opetussisällön luominen ja jakaminen sekä komissiossa kehitteillä olevan, digitaalisen koulutuksen sisältöä koskevan eurooppalaisen kehyksen tarjoamien mahdollisuuksien tarkastelu. |
| --- | --- |

ii)

laadukkaan digitaalisen opetussisällön luominen ja jakaminen sekä komissiossa kehitteillä olevan, digitaalisen koulutuksen sisältöä koskevan eurooppalaisen kehyksen tarjoamien mahdollisuuksien tarkastelu.

| 3. | Tukemaan opettajien, kouluttajien ja muun opetushenkilöstön ammatillista kehittämistä ja oppimismahdollisuuksia seuraavasti:






  i) | edistetään opettajille, kouluttajille, koulunjohtajille ja opettajankouluttajille suunnattavia monimuotoisen oppimisen menetelmiä käsitteleviä kaikille avoimia verkkokursseja (MOOC-kursseja), joita isännöi School Education Gateway -verkkoalusta, sekä näiden kurssien laajaa käyttöä koulujen opetushenkilöstön parissa; |
| --- | --- | --- |

3.

Tukemaan opettajien, kouluttajien ja muun opetushenkilöstön ammatillista kehittämistä ja oppimismahdollisuuksia seuraavasti:

i)

edistetään opettajille, kouluttajille, koulunjohtajille ja opettajankouluttajille suunnattavia monimuotoisen oppimisen menetelmiä käsitteleviä kaikille avoimia verkkokursseja (MOOC-kursseja), joita isännöi School Education Gateway -verkkoalusta, sekä näiden kurssien laajaa käyttöä koulujen opetushenkilöstön parissa;

| ii) | jaetaan hyviä käytänteitä Erasmus+ -henkilöstövaihdoista, -hankkeista ja -verkostoista, muun muassa eTwinning-verkkoyhteisön, tulevien Erasmus+ Teacher Academies -toimintojen ja ammatillisten huippuosaamiskeskusten kautta; |
| --- | --- |

ii)

jaetaan hyviä käytänteitä Erasmus+ -henkilöstövaihdoista, -hankkeista ja -verkostoista, muun muassa eTwinning-verkkoyhteisön, tulevien Erasmus+ Teacher Academies -toimintojen ja ammatillisten huippuosaamiskeskusten kautta;

| iii) | edistetään uutta opettajille tarkoitettua SELFIE-verkkotyökalua, joka auttaa heitä pohtimaan digitaalista osaamistaan ja suunnittelemaan, miten he voivat parantaa sitä. Tämä perustuu koko koulun digitaaliteknologiaa koskevaan suunnitteluun tarkoitettuun SELFIE-työkaluun, jonka avulla voidaan tukea tehokkaita monimuotoisen oppimisen menetelmiä myös ammatillisessa koulutuksessa. |
| --- | --- |

iii)

edistetään uutta opettajille tarkoitettua SELFIE-verkkotyökalua, joka auttaa heitä pohtimaan digitaalista osaamistaan ja suunnittelemaan, miten he voivat parantaa sitä. Tämä perustuu koko koulun digitaaliteknologiaa koskevaan suunnitteluun tarkoitettuun SELFIE-työkaluun, jonka avulla voidaan tukea tehokkaita monimuotoisen oppimisen menetelmiä myös ammatillisessa koulutuksessa.

| 4. | Työstämään kaikkien sidosryhmien kanssa, mukaan lukien ohjelmistokehittäjät ja laitevalmistajat, keinoja parantaa digitaalista infrastruktuuria ja digitaalisia välineitä sekä niiden käyttöä koulutuksessa ja korostamaan lisäksi luottamuksellisuuden ja tietosuojan merkitystä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

4.

Työstämään kaikkien sidosryhmien kanssa, mukaan lukien ohjelmistokehittäjät ja laitevalmistajat, keinoja parantaa digitaalista infrastruktuuria ja digitaalisia välineitä sekä niiden käyttöä koulutuksessa ja korostamaan lisäksi luottamuksellisuuden ja tietosuojan merkitystä tässä yhteydessä.

| 5. | Tukemaan aloitteita, joilla kehitetään edelleen ja edistetään osallistavaa, tasapuolista ja laadukasta koulutusta ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia kaikille. Tämä koskee erityisesti sellaisissa erilaisissa olosuhteissa olevien oppijoiden osallistamista, jotka vaikuttavat heidän mahdollisuuksiinsa käyttää tiettyjä oppimisympäristöjä ja -välineitä, sekä kohdennettua tukea oppimisprosessissa tarvitsevien oppijoiden osallistamista. |
| --- | --- |

5.

Tukemaan aloitteita, joilla kehitetään edelleen ja edistetään osallistavaa, tasapuolista ja laadukasta koulutusta ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia kaikille. Tämä koskee erityisesti sellaisissa erilaisissa olosuhteissa olevien oppijoiden osallistamista, jotka vaikuttavat heidän mahdollisuuksiinsa käyttää tiettyjä oppimisympäristöjä ja -välineitä, sekä kohdennettua tukea oppimisprosessissa tarvitsevien oppijoiden osallistamista.

| 6. | Jatkamaan tukeaan jäsenvaltioille uudistusten toteuttamisessa, jotta voidaan parantaa koulutusjärjestelmien laatua ja osallistavuutta sekä tukea niiden digitaalista valmiutta digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Jatkamaan tukeaan jäsenvaltioille uudistusten toteuttamisessa, jotta voidaan parantaa koulutusjärjestelmien laatua ja osallistavuutta sekä tukea niiden digitaalista valmiutta digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 tavoitteiden mukaisesti.

| 7. | Käsittelemään monimuotoisen oppimisen menetelmien kehittämistä perus- ja toisen asteen koulutuksessa, ammatillinen koulutus mukaan lukien, Euroopan koulutusalueen säännöllisten edistymisraporttien ja digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 puitteissa. |
| --- | --- |

7.

Käsittelemään monimuotoisen oppimisen menetelmien kehittämistä perus- ja toisen asteen koulutuksessa, ammatillinen koulutus mukaan lukien, Euroopan koulutusalueen säännöllisten edistymisraporttien ja digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 puitteissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 2021.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. KUSTEC

---

(1)  Neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa, (EUVL C 212 I, 26.6.2020, s. 9).

1

(2)  Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2021) 219 final, osa 1, sivu 6 (alaviite 2).

2

(3)  EUVL C 415, 1.12.2020, s. 22.

3

(4)  COM(2017) 673 final.

4

(5)  EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

5

(6)  EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10.

6

(7)  COM(2021) 102 final.

7

(8)  COM(2020) 274 final.

8

(9)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

9

(10)  COM(2021) 142 final.

10

(11)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 7.

11

(12)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1.

12

(13)  EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1.

13

(14)  Hyväksytty 30. marraskuuta 2020.

14

(15)  EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11.

15

(16)  Esimerkiksi EU:n tasolla Euroopan komissio käynnistää kaksivuotisen HealthyLifestyle4All-kampanjan. Sen tavoitteena on yhdistää urheilu ja aktiiviset elämäntavat terveys-, elintarvike- ja muihin politiikkoihin.

16

(17)  Ks. Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti ”The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. and Mazza, J., 2020).

17

(18)  Ammatillinen peruskoulutus suoritetaan yleensä toisella asteella ja toisen asteen jälkeisellä tasolla ennen työelämään siirtymistä. Se tapahtuu joko kouluympäristössä (pääasiassa luokkahuoneessa) tai työympäristöissä, kuten koulutuskeskuksissa ja yrityksissä, riippuen kansallisista koulutusjärjestelmistä ja talousrakenteista.

18

(19)  Neuvoston päätelmät nuorisotyön roolista sellaisten keskeisten elämäntaitojen kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 30).

19

(20)  Neuvoston päätelmät ruohonjuuritason urheilun aseman maksimoimisesta monialaisten taitojen kehittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa (EUVL C 172, 27.5.2015, s. 8).

20

(21)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD (2021) 219 final esitetty monimuotoisen oppimisen kehys voi toimia perustana maiden tilanteisiin mukautetuille erityistoimille.

21

(22)  Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2018, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1).

22

(23)  LifeComp käsittää kolme toisiinsa liittyvää osaamisaluetta: henkilökohtainen, sosiaalinen ja oppimistaitojen alue. Jokaisessa on kolme taitoa: itsesäätely, joustavuus, hyvinvointi (henkilökohtainen alue); empatia, viestintä, yhteistyö (sosiaalinen alue); kasvuhakuisuus, kriittinen ajattelu ja oppimisen hallinta (oppimistaitojen alue). LifeComp-taidot koskevat kaikkia elämänalueita, ja niitä voi hankkia elinikäisesti virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen kautta. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

23

(24)  Euroopan komissio otti 5. lokakuuta 2021 käyttöön uuden SELFIE for Teachers -työkalun, joka voi tukea opettajia suunnittelemaan digitaalisten taitojensa kehittämistä.

24

(25)  School Education Gateway -verkkofoorumilla (kouluopetuksen eurooppalainen verkkofoorumi) on jo tarjolla jonkin verran monimuotoiseen oppimiseen liittyviä resursseja, jotka on tarkoitettu opettajille ja kouluttajille.

25

(26)  Virallinen opintojakso, jonka tarkoituksena on saada tunnustettu pätevyys ja työllistyä opettajaksi. Tätä koulutusta tarjoavat yleensä yliopistojen kasvatustieteiden laitokset tai riippumattomat opettajankoulutuslaitokset (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD (2021) 219 final oleva sanasto).

26

(27)  Oppiminen, johon ammattilaiset osallistuvat missä tahansa uransa vaiheessa parantaakseen käytäntöjään (vrt. komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD (2021) 219 final oleva sanasto).

27

(28)  SELFIE-työkalun avulla koulut voivat pohtia nykyistä tilannettaan ja tarpeitaan ja kerätä näyttöä niistä. Työkalu on modulaarinen, ja kukin koulu voi mukauttaa sitä omien olosuhteidensa mukaan.

28

(29)  Kouluille suunnattu eurooppalainen työkalupakki ”Osallistavan koulutuksen edistäminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen” tarjoaa runsaasti resursseja ja käytännön esimerkkejä sekä itsearviointivälineen kouluille.

29

(30)  EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

30

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/30

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 504/04)

Komissio päätti 6. joulukuuta 2021 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10463. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10463. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/31

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10489 – BAXTER / HILL-ROM)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 504/05)

Komissio päätti 6. joulukuuta 2021 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10489. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10489. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/32

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10439 – DP WORLD / SYNCREON)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 504/06)

Komissio päätti 23. marraskuuta 2021 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10439. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10439. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/33

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 504/07)

Komissio päätti 2. joulukuuta 2021 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10532. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10532. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/34

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 504/08)

Komissio päätti 12. marraskuuta 2021 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10382. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10382. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1..

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/35

---

Ilmoitus tietyille henkilöille, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, joista säädetään Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014

(2021/C 504/09)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nro 4), Sergey Pavlovych TSEKOV (nro 8), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (nro 17), Aleksandr Viktorovich VITKO (nro 19), Alexander Mihailovich NOSATOV (nro 27), kenraaliluutnantti Igor Nikolaevich (Mykolayovich) TURCHENYUK (nro 32), Sergei Ivanovich MENYAILO (nro 37), Olga Fedorovna KOVITIDI (nro 38), Vladimir Anatolievich SHAMANOV (nro 50), Aleksandr Yurevich BORODAI (nro 62), Alexander KHRYAKOV (nro 65), Marat Faatovich BASHIROV (nro 66), Boris Vyacheslavovich GRYZLOV (nro 77), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (nro 79), Fyodor Dmitrievich BEREZIN (nro 84), Miroslav Vladimirovich RUDENKO (nro 98), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (nro 108), Igor Vladimirovich LEBEDEV (nro 114), Alexander Mikhailovich BABAKOV (nro 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV (nro 121), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nro 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN (nro 137), Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (nro 149), Ruslan Ismailovich BALBEK (nro 152), Dmitry Anatolievich BELIK (nro 154), Andrei Dmitrievich KOZENKO (nro 155), Svetlana Borisovna SAVCHENKO (nro 156), Pavel Valentinovich SHPEROV (nro 157), Inna Nikolayevna GUZEYEVA (nro 162), Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO (nro 163), Olga Valerievna POZDNYAKOVA (nro 167), Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV (nro 183), Sergei Andreevich DANILENKO (nro 184), Lidia Aleksandrovna BASOVA (nro 185) ja Leonid Kronidovich RYZHENKIN (nro 192), jotka mainitaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2014/145/YUTP (1) liitteessä ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 269/2014 (2) liitteessä I.

Neuvosto harkitsee pitävänsä edellä mainittuihin henkilöihin kohdistetut rajoittavat toimenpiteet voimassa uusin perustein. Näille henkilöille ilmoitetaan täten, että he voivat esittää neuvostolle ennen 22 päivää joulukuuta 2021 seuraavaan osoitteeseen pyynnön saada tietoonsa nämä uudet perustelut:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EYVL L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EYVL L 78, 17.3.2014, s. 6.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/36

---

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2196, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 2021/2193, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 504/10)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille, jotka mainitaan rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun neuvoston päätöksen 2014/145/YUTP (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2196 (2), liitteessä ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 269/2014 (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2193 (4), liitteessä I.

Euroopan unionin neuvosto on päättänyt, että mainitut henkilöt olisi sisällytettävä luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa päätöksessä 2014/145/YUTP ja asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä. Mainittujen henkilöiden luetteloon merkitsemisen perusteet esitetään kyseisten liitteiden asiaankuuluvissa kohdissa.

Asianomaisia henkilöitä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että he voivat hakea asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä II mainituilla verkkosivuilla ilmoitetuilta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta lupaa käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeisiin tai tiettyjen maksujen suorittamiseen (vrt. asetuksen 4 artikla).

Asianomaiset henkilöt voivat esittää neuvostolle pyynnön, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää heidät edellä mainittuun luetteloon. Pyynnön tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat, ja se on lähetettävä 4. tammikuuta 2022 mennessä seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Asianomaisia henkilöitä pyydetään kiinnittämään huomiota myös siihen, että neuvoston päätökseen voi hakea muutosta unionin yleiseltä tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 275 artiklan toisessa kohdassa ja 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 14.

(3)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 4.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/37

---

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 504/11)

Rekisteröityjä pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2018/1725 (1) 16 artiklan mukaisiin tietoihin:

Tämän käsittelyn oikeusperustana ovat neuvoston päätös 2014/145/YUTP (2), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2196 (3), ja neuvoston asetus (EU) N:o 269/2014 (4), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2193 (5).

Tämän käsittelyn rekisterinpitäjänä on neuvoston pääsihteeristön ulkosuhteiden pääosaston (RELEX) osasto RELEX.1.C, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Neuvoston pääsihteeristön tietosuojavastaavan yhteystiedot ovat seuraavat:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Käsittelyn tarkoituksena on laatia ja pitää ajan tasalla luettelo henkilöistä, joihin sovelletaan päätöksen 2014/145/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä (YUTP) 2021/2196, ja asetuksen (EU) N:o 269/2014, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2193, mukaisia rajoittavia toimenpiteitä.

Rekisteröidyt ovat luonnollisia henkilöitä, jotka täyttävät päätöksessä 2014/145/YUTP ja asetuksessa (EU) N:o 269/2014 säädetyt luetteloon merkitsemisen edellytykset.

Kerättyihin henkilötietoihin kuuluvat tiedot, joita tarvitaan kyseisen henkilön asianmukaiseen tunnistamiseen, sekä perustelut ja muut asiaan liittyvät tiedot.

Kerätyt henkilötiedot voidaan tarvittaessa jakaa Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission kanssa.

Rekisteröityjen oikeuksien, kuten oikeuden tutustua tietoihin sekä oikeuden pyytää oikaisua tai esittää vastaväitteitä, käyttämiseen vastataan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa säädettyihin rajoituksiin.

Henkilötietoja säilytetään viiden vuoden ajan sen jälkeen kun rekisteröity on poistettu niiden henkilöiden luettelosta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, tai kun toimenpiteen voimassaolo on lakannut, taikka oikeuskäsittelyn ajan, mikäli se on aloitettu.

Rekisteröidyt voivat asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti tehdä kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeussuojakeinoja, hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai muita kuin oikeudellisia oikeussuojakeinoja (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EYVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EYVL L 78, 17.3.2014, s. 16.

(3)  EYVL L 445, 13.12.2021, s. 14.

(4)  EYVL L 78, 17.3.2014, s. 6.

(5)  EYVL L 445, 13.12.2021, s. 4.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/39

---

Ilmoitus henkilöille ja yhteisölle, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/1999, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2197, ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1998, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2195, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 504/12)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille ja yhteisölle, jotka mainitaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2197 (2), liitteessä ja rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2195 (4), liitteessä I.

Euroopan unionin neuvosto on päättänyt, että kyseiset henkilöt ja yhteisö olisi sisällytettävä luetteloon luonnollisista ja oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin sovelletaan päätöksessä (YUTP) 2020/1999 ja asetuksessa (EU) 2020/1998 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä. Asianomaisten henkilöiden ja yhteisön nimeämisen perusteet esitetään kyseisten liitteiden asiaankuuluvissa kohdissa.

Asianomaisia henkilöitä ja yhteisöä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että he voivat hakea asetuksen (EU) 2020/1998 liitteessä II mainituilla verkkosivuilla ilmoitetuilta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta lupaa käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeisiin tai tiettyjen maksujen suorittamiseen (ks. asetuksen 4 artikla).

Asianomaiset henkilöt ja yhteisö voivat toimittaa 31. heinäkuuta 2022 mennessä neuvostolle pyynnön, että päätöstä sisällyttää heidät edellä mainittuun luetteloon harkittaisiin uudelleen. Pyynnön tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat, ja se on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Mahdollisesti toimitetut huomautukset otetaan huomioon neuvoston säännöllisin väliajoin päätöksen (YUTP) 2020/1999 10 artiklan mukaisesti suorittaman nimettyjen henkilöiden ja yhteisöjen luettelon uudelleentarkastelun yhteydessä.

---

(1)  EYVL L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(2)  EYVL L 445 I, 13.12.2021, s. 17.

(3)  EYVL L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(4)  EYVL L 445 I, 13.12.2021, s. 10.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/40

---

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2020/1999 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/1998 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 504/13)

Rekisteröityjä pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (1) 16 artiklan mukaisiin tietoihin:

Tämän käsittelyn oikeusperustana ovat päätös (YUTP) 2020/1999 (2), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/2197 (3), ja asetus (EU) 2020/1998 (4), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2195 (5).

Tämän käsittelyn rekisterinpitäjänä on neuvoston pääsihteeristön ulkosuhteiden pääosaston (RELEX) osasto RELEX.1.C, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Neuvoston pääsihteeristön tietosuojavastaavan yhteystiedot ovat seuraavat:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Käsittelyn tarkoituksena on laatia ja pitää ajan tasalla luettelo henkilöistä, joihin sovelletaan rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetun päätöksen (YUTP) 2020/1999, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä (YUTP) 2021/2197, ja rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetun asetuksen (EU) 2020/1998, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2195, mukaisia rajoittavia toimenpiteitä.

Rekisteröidyt ovat luonnollisia henkilöitä, jotka täyttävät päätöksessä (YUTP) 2020/1999 ja asetuksessa (EU) 2020/1998 säädetyt luetteloon merkitsemisen edellytykset.

Kerättyihin henkilötietoihin kuuluvat tiedot, joita tarvitaan kyseisen henkilön asianmukaiseen tunnistamiseen, perustelut ja muut asiaan liittyvät tiedot.

Kerätyt henkilötiedot voidaan tarvittaessa jakaa Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission kanssa.

Rekisteröityjen oikeuksien, kuten oikeuden tutustua tietoihin sekä oikeuden pyytää oikaisua tai esittää vastaväitteitä, käyttämiseen vastataan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa säädettyihin rajoituksiin.

Henkilötiedot säilytetään viiden vuoden ajan sen jälkeen kun rekisteröity on poistettu niiden henkilöiden luettelosta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, tai kun toimenpiteen voimassaolo on lakannut, taikka oikeuskäsittelyn ajan, mikäli se on aloitettu.

Rekisteröidyt voivat asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti tehdä kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeussuojakeinoja, hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai muita kuin oikeudellisia oikeussuojakeinoja (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(3)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 17.

(4)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(5)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 10.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/41

---

Ilmoitus henkilöille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2199, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2194, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 504/14)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille, jotka nimetään Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2013/255/YUTP (1), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2199 (2), liitteessä I ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 36/2012 (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2194 (4), liitteessä II.

Euroopan unionin neuvosto on päättänyt, että mainitut henkilöt olisi sisällytettävä päätöksen 2013/255/YUTP liitteessä I ja asetuksen (EU) N:o 36/2012 liitteessä II olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä. Mainittujen henkilöiden luetteloon merkitsemisen perusteet esitetään kyseisten liitteiden asiaankuuluvissa kohdissa.

Asianomaisia henkilöitä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että he voivat hakea neuvoston asetuksen (EU) N:o 36/2012 liitteessä III mainituilla verkkosivustoilla ilmoitetuilta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta lupaa käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeita tai tiettyjen maksujen suorittamista varten (ks. asetuksen 16 artikla).

Asianomaiset henkilöt voivat esittää ennen 1. maaliskuuta 2022 neuvostolle pyynnön, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää heidät edellä mainittuun luetteloon. Pyynnön tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat, ja se on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Mahdollisesti toimitetut huomautukset otetaan huomioon neuvoston seuraavan, päätöksen 2013/255/YUTP 34 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 36/2012 32 artiklan 4 kohdan mukaisesti suorittaman nimettyjen henkilöiden ja yhteisöjen luettelon uudelleentarkastelun yhteydessä.

Asianomaisia henkilöitä pyydetään kiinnittämään huomiota myös siihen, että neuvoston päätökseen voi hakea muutosta unionin yleiseltä tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 275 artiklan toisessa kohdassa ja 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2013, s. 14.

(2)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 23.

(3)  EUVL L 16, 19.1.2012, s. 1.

(4)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 7.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/42

---

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 504/15)

Rekisteröityjä pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (1) 16 artiklan mukaisiin tietoihin:

Tämän käsittelyn oikeusperustana ovat neuvoston päätös 2013/255/YUTP (2), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2199 (3), ja neuvoston asetus (EU) N:o 36/2012 (4), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2194 (5).

Tämän käsittelyn rekisterinpitäjänä on Euroopan unionin neuvosto, jota edustaa neuvoston pääsihteeristön pääosaston RELEX (ulkosuhteet) pääjohtaja. Käsittelystä vastaa pääosaston RELEX yksikkö 1C, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Käsittelyn tarkoituksena on laatia ja pitää ajan tasalla luettelo henkilöistä, joihin sovelletaan päätöksen 2013/255/YUTP, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2199, ja asetuksen (EU) N:o 36/2012, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 2021/2194, mukaisia rajoittavia toimenpiteitä.

Rekisteröidyt ovat luonnollisia henkilöitä, jotka täyttävät päätöksessä 2013/255/YUTP ja asetuksessa (EU) N:o 36/2012 säädetyt luetteloon merkitsemisen edellytykset.

Kerättyihin henkilötietoihin kuuluvat tiedot, joita tarvitaan kyseisen henkilön asianmukaiseen tunnistamiseen, esitetyt perusteet ja muut asiaan liittyvät tiedot.

Kerättyjä henkilötietoja voidaan tarvittaessa antaa Euroopan ulkosuhdehallinnolle ja komissiolle.

Rekisteröityjen oikeuksien, kuten oikeuden tutustua tietoihin sekä oikeuden pyytää oikaisua tai esittää vastaväitteitä, käyttämiseen vastataan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa säädettyihin rajoituksiin.

Henkilötietoja säilytetään 5 vuoden ajan sen jälkeen kun rekisteröity on poistettu niiden henkilöiden luettelosta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, tai kun toimenpiteen voimassaolo on lakannut, taikka oikeuskäsittelyn ajan, mikäli se oli aloitettu.

Rekisteröidyt voivat asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti tehdä kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeussuojakeinoja, hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai muita kuin oikeudellisia oikeussuojakeinoja.

---

(1)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUVL L 147, 1.6.2013, s. 14.

(3)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 23.

(4)  EUVL L 16, 19.1.2012, s. 1.

(5)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 7.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/43

---

Ilmoitus henkilölle, johon sovelletaan Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2015/1333, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2198, ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/44, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2192, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 504/16)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilölle, joka mainitaan Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2015/1333 (1), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2198 (2), liitteissä II ja IV, sekä Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2016/44 (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2192 (4), liitteessä III.

Euroopan unionin neuvosto on päättänyt, että edellä mainituissa liitteissä mainittu henkilö olisi sisällytettävä luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan päätöksessä (YUTP) 2015/1333 ja asetuksessa (EU) 2016/44 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä.

Asianomaista henkilöä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että hän voi hakea asetuksen (EU) 2016/44 liitteessä IV mainituilla verkkosivuilla ilmoitetuilta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta lupaa käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeisiin tai tiettyjen maksujen suorittamiseen (vrt. asetuksen 8 artikla).

Asianomainen henkilö voi esittää neuvostolle ennen 15. toukokuuta 2022 pyynnön, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää hänet edellä mainittuun luetteloon. Pyynnön tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Mahdolliset huomautukset otetaan huomioon neuvoston säännöllisin väliajoin päätöksen (YUTP) 2015/1333 17 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) 2016/44 21 artiklan 6 kohdan mukaisesti suorittaman nimettyjen henkilöiden ja yhteisöjen luettelon uudelleentarkastelun yhteydessä.

Asianomaista henkilöä pyydetään kiinnittämään huomiota myös siihen, että neuvoston päätökseen voi hakea muutosta Euroopan unionin yleiseltä tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 275 artiklan toisessa kohdassa ja 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 206, 1.8.2015, s. 34.

(2)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 21.

(3)  EUVL L 12, 19.1.2016, s. 1.

(4)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 1.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/44

---

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä (YUTP) 2015/1333 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/44 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2021/C 504/17)

Rekisteröityjä pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (1) 16 artiklan mukaisiin tietoihin:

Tämän käsittelyn oikeusperustana ovat neuvoston päätös (YUTP) 2015/1333 (2), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2198 (3), ja neuvoston asetus (EU) 2016/44 (4), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2192 (5).

Tämän käsittelyn rekisterinpitäjänä on Euroopan unionin neuvosto, jota edustaa neuvoston pääsihteeristön pääosaston RELEX (ulkosuhteet) pääjohtaja. Käsittelystä vastaa pääosaston RELEX yksikkö 1C, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Käsittelyn tarkoituksena on laatia ja pitää ajan tasalla luettelo henkilöistä, joihin sovelletaan päätöksen (YUTP) 2015/1333, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön täytäntöönpanopäätöksellä (YUTP) 2021/2198, ja asetuksen (EU) 2016/44, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2192, mukaisia rajoittavia toimenpiteitä.

Rekisteröidyt ovat luonnollisia henkilöitä, jotka täyttävät päätöksessä (YUTP) 2015/1333 ja asetuksessa (EU) 2016/44 säädetyt luetteloon merkitsemisen edellytykset.

Kerättyihin henkilötietoihin kuuluvat tiedot, joita tarvitaan kyseisen henkilön asianmukaiseen tunnistamiseen, sekä perusteet ja muut asiaan liittyvät tiedot.

Kerätyt henkilötiedot voidaan tarvittaessa jakaa Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission kanssa.

Rekisteröityjen oikeuksien, kuten oikeuden tutustua tietoihin sekä oikeuden pyytää oikaisua tai esittää vastaväitteitä, käyttämiseen vastataan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa säädettyihin rajoituksiin.

Henkilötiedot säilytetään viiden vuoden ajan sen jälkeen, kun rekisteröity on poistettu niiden henkilöiden luettelosta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, tai kun toimenpiteen voimassaolo on lakannut, taikka oikeuskäsittelyn ajan, mikäli se on aloitettu.

Rekisteröidyt voivat asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti tehdä kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeussuojakeinoja, hallinnollisia muutoksenhakukeinoja tai muita kuin oikeudellisia oikeussuojakeinoja (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUVL L 206, 1.8.2015, s. 34.

(3)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 21.

(4)  EUVL L 12, 19.1.2016, s. 1.

(5)  EUVL L 445 I, 13.12.2021, s. 1.

---

Euroopan komissio

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/45

---

Euron kurssi (1)

13. joulukuuta 2021

(2021/C 504/18)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1278 |
| JPY | Japanin jeniä | 128,19 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4362 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85158 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2310 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0418 |
| ISK | Islannin kruunua | 148,00 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,1598 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,401 |
| HUF | Unkarin forinttia | 367,07 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6221 |
| RON | Romanian leuta | 4,9494 |
| TRY | Turkin liiraa | 16,0525 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5795 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4388 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,7967 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6651 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5420 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 333,60 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,9694 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,1777 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5210 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 155,54 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7678 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,731 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 82,8238 |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,612 |
| BRL | Brasilian realia | 6,3190 |
| MXN | Meksikon pesoa | 23,5354 |
| INR | Intian rupiaa | 85,4225 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1278

JPY

Japanin jeniä

128,19

DKK

Tanskan kruunua

7,4362

GBP

Englannin puntaa

0,85158

SEK

Ruotsin kruunua

10,2310

CHF

Sveitsin frangia

1,0418

ISK

Islannin kruunua

148,00

NOK

Norjan kruunua

10,1598

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,401

HUF

Unkarin forinttia

367,07

PLN

Puolan zlotya

4,6221

RON

Romanian leuta

4,9494

TRY

Turkin liiraa

16,0525

AUD

Australian dollaria

1,5795

CAD

Kanadan dollaria

1,4388

HKD

Hongkongin dollaria

8,7967

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6651

SGD

Singaporen dollaria

1,5420

KRW

Etelä-Korean wonia

1 333,60

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,9694

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,1777

HRK

Kroatian kunaa

7,5210

IDR

Indonesian rupiaa

16 155,54

MYR

Malesian ringgitiä

4,7678

PHP

Filippiinien pesoa

56,731

RUB

Venäjän ruplaa

82,8238

THB

Thaimaan bahtia

37,612

BRL

Brasilian realia

6,3190

MXN

Meksikon pesoa

23,5354

INR

Intian rupiaa

85,4225

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/46

---

Kertomus mahdollisista ehdollisista vastuista, jotka ovat aiheutuneet yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission suorittaessa asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisia tehtäviään varainhoitovuonna 2020

(2021/C 504/19)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on juuri julkaissut varainhoitovuotta 2020 koskevan kertomuksensa mahdollisista ehdollisista vastuista, jotka ovat aiheutuneet kriisinratkaisuneuvoston, neuvoston ja komission suorittaessa asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisia tehtäviään.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla (http://eca.europa.eu).

---

Euroopan komissio

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/47

---

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. tammikuuta 2022 lähtien

(Julkaistu annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (1)
  10 artiklan mukaisesti)

(2021/C 504/20)

Peruskorot on laskettu viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevan komission tiedonannon (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) mukaisesti. Viitekoron käytöstä riippuen tämän tiedonannon mukaisesti määritellyt marginaalit on vielä lisättävä peruskorkoon. Diskonttokoron osalta tämä tarkoittaa sitä, että peruskorkoon on lisättävä 100 peruspisteen marginaali. Asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta 30. tammikuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 271/2008 säädetään, että erillisiä päätöksiä lukuun ottamatta myös takaisinperintäkorko lasketaan lisäämällä 100 peruspistettä peruskorkoon.

Muutetut korot on lihavoitu.

Edellinen taulukko on julkaistu EUVL:ssä C 472, 23. marraskuuta 2021, s. 7.

| Alkamispäivä | Päättymispäivä | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2022 | ... | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Alkamispäivä

Päättymispäivä

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2022

...

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  EYVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/48

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

(2021/C 504/21)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”BOLANDIN”

PDO-ES-N1876

Hakemuksen jättöpäivä: 3. heinäkuuta 2014

1.   Rekisteröitävä nimi

Bolandin

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 16. | Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini |
| --- | --- |

16.

Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini

4.   Viini(e)n kuvaus

Punaviinit

| — | Ulkonäkö: Viinien värin vähimmäisvaatimuksena on värin voimakas syvyys. Värisävy: Punainen, jossa on vivahteita violettiin nuorilla viineillä ja tiilenpunaiseen ikääntyneillä viineillä. |
| --- | --- |

—

Ulkonäkö: Viinien värin vähimmäisvaatimuksena on värin voimakas syvyys. Värisävy: Punainen, jossa on vivahteita violettiin nuorilla viineillä ja tiilenpunaiseen ikääntyneillä viineillä.

| — | Aromi: Viinien on oltava intensiivisiä, ja niissä on oltava mustien ja punaisten marjojen aromeja. Ikääntyneissä viineissä on mausteisia ja paahteisia vivahteita. |
| --- | --- |

—

Aromi: Viinien on oltava intensiivisiä, ja niissä on oltava mustien ja punaisten marjojen aromeja. Ikääntyneissä viineissä on mausteisia ja paahteisia vivahteita.

| — | Maisteluvaihe: Viinien on oltava täyteläisiä ja tasapainoisia. Pitkäkestoinen jälkimaku. Tasapainoisen hapokas. Vivahteita tynnyristä (paahteinen). |
| --- | --- |

—

Maisteluvaihe: Viinien on oltava täyteläisiä ja tasapainoisia. Pitkäkestoinen jälkimaku. Tasapainoisen hapokas. Vivahteita tynnyristä (paahteinen).

Haihtuvien happojen pitoisuus:

| | ≤0,65 grammaa etikkahappoa litraa kohden nuorissa viineissä |
| --- | --- |

≤0,65 grammaa etikkahappoa litraa kohden nuorissa viineissä

| | ≤0,85 grammaa etikkahappoa litraa kohden ikääntyneissä viineissä. |
| --- | --- |

≤0,85 grammaa etikkahappoa litraa kohden ikääntyneissä viineissä.

Jos raja-arvoja ei ole määritetty, on noudatettava sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 130 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

130

Valkoviini

| — | Ulkonäkö: Väriltään keltainen. Nuoret viinit ovat oljenkeltaisia ja käyneet ja/tai ikääntyneet viinit kullankeltaisia. Kuulas ja kirkas. |
| --- | --- |

—

Ulkonäkö: Väriltään keltainen. Nuoret viinit ovat oljenkeltaisia ja käyneet ja/tai ikääntyneet viinit kullankeltaisia. Kuulas ja kirkas.

| — | Aromi: Viinien on oltava intensiivisiä ja hedelmäisiä, ja niissä on oltava vivahteita trooppisista hedelmistä. Ikääntyneissä viineissä on mausteinen aromi. |
| --- | --- |

—

Aromi: Viinien on oltava intensiivisiä ja hedelmäisiä, ja niissä on oltava vivahteita trooppisista hedelmistä. Ikääntyneissä viineissä on mausteinen aromi.

| — | Maisteluvaihe: Viinien on oltava keskitäyteläisiä, raikkaita ja hedelmäisiä. Sekä nuoret että ikääntyneet viini ovat tasapainoisia. |
| --- | --- |

—

Maisteluvaihe: Viinien on oltava keskitäyteläisiä, raikkaita ja hedelmäisiä. Sekä nuoret että ikääntyneet viini ovat tasapainoisia.

Haihtuvien happojen pitoisuus:

| | ≤0,65 grammaa etikkahappoa litraa kohden nuorissa viineissä |
| --- | --- |

≤0,65 grammaa etikkahappoa litraa kohden nuorissa viineissä

| | ≤0,85 grammaa etikkahappoa litraa kohden ikääntyneissä viineissä. |
| --- | --- |

≤0,85 grammaa etikkahappoa litraa kohden ikääntyneissä viineissä.

Jos raja-arvoja ei ole määritetty, on noudatettava sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 170 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

170

Ylikypsistä rypäleistä valmistettu valkoviini

| — | Ulkonäkö: Väri on intensiivinen, puhdas ja hohtavan kullankeltainen. |
| --- | --- |

—

Ulkonäkö: Väri on intensiivinen, puhdas ja hohtavan kullankeltainen.

| — | Aromi: Viinien on oltava intensiivisiä. Hunajan, kypsän kvittenin ja viikunan aromeja. Erittäin hedelmäinen. |
| --- | --- |

—

Aromi: Viinien on oltava intensiivisiä. Hunajan, kypsän kvittenin ja viikunan aromeja. Erittäin hedelmäinen.

| — | Maisteluvaihe: Viinien on oltava keskitäyteläisiä, pyöreitä ja runsaita. Pitkäkestoinen jälkimaku. |
| --- | --- |

—

Maisteluvaihe: Viinien on oltava keskitäyteläisiä, pyöreitä ja runsaita. Pitkäkestoinen jälkimaku.

Haihtuvien happojen pitoisuus:

| | ≤0,74 grammaa etikkahappoa litraa kohden nuorissa viineissä |
| --- | --- |

≤0,74 grammaa etikkahappoa litraa kohden nuorissa viineissä

| | ≤0,85 grammaa etikkahappoa litraa kohden ikääntyneissä viineissä |
| --- | --- |

≤0,85 grammaa etikkahappoa litraa kohden ikääntyneissä viineissä

| | ≤0,72 grammaa + 0,06 grammaa etikkahappoa litrassa kutakin 10 tilavuusprosenttia ylittävää luonnollista alkoholiprosenttia kohden, kun on kyse botrytisoiduista (jalohomeisista) rypäleistä valmistetusta viinistä. |
| --- | --- |

≤0,72 grammaa + 0,06 grammaa etikkahappoa litrassa kutakin 10 tilavuusprosenttia ylittävää luonnollista alkoholiprosenttia kohden, kun on kyse botrytisoiduista (jalohomeisista) rypäleistä valmistetusta viinistä.

Jos raja-arvoja ei ole määritetty, on noudatettava sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä.

Huomautus: Koska sokeripitoisuus on yli 5 grammaa litraa kohden, näiden ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien rikkidioksidipitoisuus voi olla enintään 250 milligrammaa litraa kohden.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 250 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

250

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kypsytysprosessia ei saa missään tapauksessa aloittaa ennen satovuoden lokakuun ensimmäistä päivää.

Viljelykäytäntö

Bolandin-viinitiloilla köynnösten istutustiheys ei saa olla alle 2 400 köynnöstä hehtaarilla.

b.   Enimmäistuotokset

| | Cabernet Sauvignon, Tempranillo ja Merlot |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon, Tempranillo ja Merlot

| | 7 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden |
| --- | --- |

7 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

| | 52 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

52 hehtolitraa hehtaaria kohden

| | Sauvignon Blanc ja Chardonnay |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc ja Chardonnay

| | 7 400 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden |
| --- | --- |

7 400 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

| | 48 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

48 hehtolitraa hehtaaria kohden

| | Syrah |
| --- | --- |

Syrah

| | 7 300 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden |
| --- | --- |

7 300 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

| | 51 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

51 hehtolitraa hehtaaria kohden

| | Moscatel de grano menudo (pienirypäleinen muskat) |
| --- | --- |

Moscatel de grano menudo (pienirypäleinen muskat)

| | 7 200 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden |
| --- | --- |

7 200 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

| | 28 hehtolitraa hehtaaria kohden. |
| --- | --- |

28 hehtolitraa hehtaaria kohden.

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Bolandinin rajattu alue sijaitsee Ablitasin kunnassa (Navarran itsehallintoalueella), ja se koostuu seuraavista maapalstoista:

| | maarekisteripalsta 5: lohko 1 658 |
| --- | --- |

maarekisteripalsta 5: lohko 1 658

| | maarekisteripalsta 5: lohko 1 659 |
| --- | --- |

maarekisteripalsta 5: lohko 1 659

| | maarekisteripalsta 5: lohko 1 660 |
| --- | --- |

maarekisteripalsta 5: lohko 1 660

| | maarekisteripalsta 5: lohko 1 661 |
| --- | --- |

maarekisteripalsta 5: lohko 1 661

| | maarekisteripalsta 5: lohko 1 662 |
| --- | --- |

maarekisteripalsta 5: lohko 1 662

| | maarekisteripalsta 5: lohko 1 663 |
| --- | --- |

maarekisteripalsta 5: lohko 1 663

| | maarekisteripalsta 5: lohko 1 884 |
| --- | --- |

maarekisteripalsta 5: lohko 1 884

| | maarekisteripalsta 5, lohko 1 885 ja palsta A osittain sekä palstat E, F, G ja H. |
| --- | --- |

maarekisteripalsta 5, lohko 1 885 ja palsta A osittain sekä palstat E, F, G ja H.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE GRANO MENUDO (PIENIRYPÄLEINEN MUSKAT) |
| --- | --- |

MOSCATEL DE GRANO MENUDO (PIENIRYPÄLEINEN MUSKAT)

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Ympäristö (luontoon liittyvät tekijät)

”Bolandin” on Ablitasin kunnassa (Navarrassa) sijaitsevan historiallisen kohteen nimi, joka mainitaan Navarran kiinteistörekisterissä ja Espanjan kansallisen maantieteen instituutin julkaisemissa kansallisissa kartoissa. Bolandinin alueen koko on noin 170 hehtaaria. ”Bolandin” on myös rajatulla alueella sijaitsevan kolmiomittaustornin nimi.

”Bolandin” kirjoitetaan joissakin asiakirjoissa v:llä, koska Navarrassa on kaksi virallista kieltä: espanja (jossa nimi alkaa v:llä ja siinä on painomerkki) ja baski (jossa nimi alkaa b:llä eikä siinä ole painomerkkiä). Baskin kielessä ei ole painomerkkejä eikä v-kirjainta.

Alue rajattiin La Riojan yliopiston maatalous- ja elintarvikelaitoksen viininviljelytyöryhmän tekemien kyselytutkimusten ja kokeiden perusteella seuraavien luontoon liittyvien tekijöiden mukaan: maaperä, pinnanmuodostus ja ilmasto.

Maaperä ja pinnanmuodostus

Rajattu alue koostuu Bolandinin korkeimmalla alueella sijaitsevasta pienestä, korkeasta tasangosta ja sen rinteistä, jotka johtavat alas kaakkoisrinteessä sijaitsevalle tasangolle Bolandinin lounaispuolella. Se eroaa täysin ympäröivistä alueista korkeutensa, kaltevuutensa, sijaintinsa ja maaperänsä osalta.

Korkean tasangon yläosa (jossa viininvalmistamo sijaitsee) on punaista savimaata, joka on muodostunut tertiäärikauden keskimioseenin aikana. Penkereiden jäänteitä ympäröivän jyrkän rinteen alapuolella on lounaaseen antava leveä ja loiva rinne, jonka kaltevuus on viisi astetta. Siellä sijaitsee suurin osa viinitiloista. Rinteet koostuvat sorasta, hiekasta ja savesta, jotka ovat peräisin kvartäärikauden alapleistoseenivaiheesta.

Bolandinin rajoilta alkaen pinnanmuodostus on tasaista ja muodostuu lähinnä kvartäärikauden keskipleistoseenivaiheen luiskasta, eli aines on nuorempaa kuin Bolandinin maa-aines.

Alue sijaitsee noin 369–324 metriä merenpinnan yläpuolella, ja on huomattavasti alempana kuin suojatun alkuperänimityksen ”Navarra” kattama alue (400–500 metriä).

Ilmasto

Bolandin sijaitsee etelärinteessä, joten sillä on ainutlaatuinen paikallisilmasto ja runsaasti auringonvaloa.

Viimeisten 7–12 satokauden keskimääräinen vuotuinen sademäärä oli 379–354 millimetriä, mikä on huomattavan vähän verrattuna suojatun alkuperänimityksen ”Navarra” kattamaan alueeseen (450–700 millimetriä).

Merkittävä tekijä on myös luoteistuuli (”cierzo”), joka puhaltaa 70 prosentissa päivistä. Tuuli on hyvin kuiva ja rajoittaa tautien kehittymistä.

Rajattu alue joutuu selviytymään korkeammista lämpötiloista ja pienemmällä sademäärällä kuin suojatun alkuperänimityksen ”Navarra” kattama alue keskimäärin. Alueella vallitsee äärimmäinen mannerilmasto, jossa on Välimeren ilmaston piirteitä. Vuodenajat eroavat toisistaan: talvet ovat kylmiä, keväät ja syksyt lämpimiä ja lähes olemattomia ja kesät kuumia, pitkiä ja kuivia. Tällä on suuri vaikutus lämpötiloihin ja sademääriin.

Kesän korkeimmat lämpötilat ovat hyvin korkeita (yli 35 celsiusastetta), ja koko Navarran ja Ebron laakson korkeimmat lämpötilat mitataan juuri tällä alueella. Joulu- ja tammikuun alimmat lämpötilat ovat hyvin matalia, –6...–8 celsiusastetta. Vuoden keskilämpötila on yli yhden celsiusasteen korkeampi kuin suojatun alkuperänimityksen ”Navarra” kattamalla alueella.

Ihmiseen liittyvät tekijät

Viini on ollut jo satojen vuosien ajan yksi Bolandinin tärkeimmistä viljelykasveista. Kasteluvesi johdettiin alueelle Lodosan kanavasta. Kasteltu alue koostui lähinnä viinitarhoista, joissa kasvoi satoja vuosia vanhoja viiniköynnöksiä. Niiden rypäleistä valmistettiin korkealaatuista viiniä, joka pullotettiin ja myytiin nimellä ”Bolandin”.

Nykyään viininviljelymenetelmien asiantuntijat valitsevat ilmaston ja vuoden aikana tapahtuvan kasvun perusteella menettelyt (kasvien valitseminen, kastelu, lehvästön hallinta, sadon rajoittaminen, ravintoaineiden hallinta ja kasvinsuojeluaineet), joilla saavutetaan parhaat raaka-aineet. He suunnittelevat vuosittain erilaisia toimenpiteitä, kuten terttujen harventaminen sadon rajoittamiseksi ja lehtien leikkaaminen aamuauringon puolelta, mikä edistää kypsymisprosessia. Ilta-auringon puolella kasvavia lehtiä ei leikata, ettei aurinko polta rypäleitä. Leikkaamisen ansiosta ilma pääsee vaihtumaan terttujen ympärillä, mikä ehkäisee tautien leviämistä.

Koska sekä sademäärä että suhteellinen ilmankosteus ovat hyvin matalat ja maaperä on kuiva, kastelualtaiden ja kastelun säätelyn avulla voidaan suoraan vaikuttaa kypsymisprosessiin ja päästä ihanteelliselle tasolle sekä varmistaa, että kasvit pysyvät tuotteliaina ja kasvavat hyvin. Kastelu vaatii erityistä huolellisuutta, sillä laatu on tärkeämpi kuin määrä. Näin rypäleistä tulee kypsiä ja tasapainoisia.

Viinin kuvaus

Tuotetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot: tuotteen laatu tai ominaisuudet, jotka johtuvat pääosin tai yksinomaan maantieteellisestä ympäristöstä.

Ilmasto-olosuhteisiin perustuvista kasvien fysiologisista prosesseista johtuen viineillä on seuraavat olennaiset ominaisuudet:

Punaviinit: Viinien väri on syvä, ja niiden polyfenolien kokonaispitoisuus ja kuiva-ainepitoisuus ovat suuret. Viineillä on vahva polymerisaatio, ja ne ovat kypsiä, hienostuneita ja silkkisen tanniinisia. Suutuntumassa ei ole kireyttä, vaan se on täyteläinen ja ylellinen.

Maltillinen alkoholipitoisuus.

Tasapainoinen, ei koskaan liian voimakas hapokkuus. Omenahappopitoisuus on erittäin matala, mikä johtuu kesän korkeiden lämpötilojen aiheuttamasta orgaanisten happojen palamisesta. Siksi viinit eivät koskaan tunnu voimakkaan hapokkailta.

Hyvin alhainen määrä pyratsiineihin kuuluvia aromaattisia yhdisteitä. Syrah-, Merlot- ja Cabernet-lajikkeista valmistetut viinit ovat tavanomaista hedelmäisempiä, koska aromit ovat ennemminkin hedelmäisiä kuin kasvimaisia.

Erittäin kypsien fenoliyhdisteiden läsnäolo rajoittaa viinien happiaffiniteettia ja ehkäisee näin reduktiivisten rikkiaromien syntymisen. Näin saatavat viinit ovat erittäin aromaattisia ja ilmeikkäitä.

Suuren polyfenolipitoisuuden vuoksi ikääntymis- ja hapettumisprosessi ovat hitaita, minkä ansiosta viinit säilyvät pitkään ja ikääntyvät hyvin.

Ilmaston muovaamien ominaisuuksien tapaan muut punaviinien piirteet ovat rajatun alueen maaperän ja pinnanmuodostuksen muovaamia:

| — | Tasapainoinen; sopiva alkoholipitoisuus ja runsaasti polyfenoleja. |
| --- | --- |

—

Tasapainoinen; sopiva alkoholipitoisuus ja runsaasti polyfenoleja.

| — | Cabernet Sauvignon -lajikkeen kaltaiset lajikkeet, joilla on pitkä kasvukausi, ovat sopeutuneet hyvin ympäristöön. Tämä johtaa kiinteiden osien täydelliseen kypsymiseen ja viineihin, joissa on runsaasti polyfenoleja. |
| --- | --- |

—

Cabernet Sauvignon -lajikkeen kaltaiset lajikkeet, joilla on pitkä kasvukausi, ovat sopeutuneet hyvin ympäristöön. Tämä johtaa kiinteiden osien täydelliseen kypsymiseen ja viineihin, joissa on runsaasti polyfenoleja.

| — | Hyvä happotaso, mikä tarkoittaa, että viinit ikääntyvät hyvin ja säilyvät pitkään pullotuksen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Hyvä happotaso, mikä tarkoittaa, että viinit ikääntyvät hyvin ja säilyvät pitkään pullotuksen jälkeen.

| — | Viineillä on kypsä ja voimakas aromi, jossa on vivahteita tuoreista hedelmistä. |
| --- | --- |

—

Viineillä on kypsä ja voimakas aromi, jossa on vivahteita tuoreista hedelmistä.

Valkoviinit: Maantieteellisestä ympäristöstä johtuvat kasvien samat fysiologiset prosessit tarkoittavat, että valkoviinit ovat tasapainoisen hapokkaita ja niiden alkoholipitoisuus on kohtuullisen suuri. Fenolien ihanteellisen kypsyysasteen ansiosta viinien aromi on voimakas ja ilmeikäs, ja se säilyy tuoreena pitkään ja tekee viineistä runsaita ja ryhdikkäitä.

Ylikypsistä rypäleistä valmistettu valkoviini: Myös tässä tapauksessa useat ominaisuudet ovat maantieteellisen ympäristön ansiosta. Niitä ovat tasapainoinen hapokkuus, hyvä kokonaisalkoholipitoisuus, voimakas hedelmäisyys, täyteläisyys ja hohtavan kullankeltainen väri.

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Maantieteellisen alueen ja tuotteen ominaisuuksien välinen syy-seuraussuhde:

Bolandin-viinit ovat omaleimaisia rajatun alueen luonnonolosuhteiden sekä niihin parhaiten soveltuvien, ihmisen valitsemien rypälelajikkeiden, viljelykäytäntöjen ja -tyypin ansiosta.

Näiden luontoon liittyvien tekijöiden ja ihmisten asiantuntemuksen vuorovaikutuksen avulla saadaan aikaan ainutlaatuinen ja erityinen tuote, jonka omaperäisyys erottaa sen muista viineistä.

Rajatun alueen sijainnilla aivan Navarran alueen eteläosassa on suuri vaikutus sen ilmastoon, koska lämpökertymä ja enimmäislämpötilat ovat alueen korkeimmat. Tätä vaikutusta lisää se, että rajatulla alueella on etelään suuntautuvia rinteitä, joten rajatun alueen viinitiloilla on paikalliseen tasoon nähden huomattavasti korkeammat lämpötilat ja alhainen suhteellinen kosteus.

Myös rajatun alueen sademäärä on seudun alhaisin seuraavista syistä:

| — | Etelästä tuleva sade: föhn-vaikutuksen ansiosta sade tulee maahan Sierra de Moncayo -vuoriston eteläpuolella eikä pääse vuoriston pohjoisosassa olevaan laaksoon, jossa Bolandin-viinin rajattu alue sijaitsee. |
| --- | --- |

—

Etelästä tuleva sade: föhn-vaikutuksen ansiosta sade tulee maahan Sierra de Moncayo -vuoriston eteläpuolella eikä pääse vuoriston pohjoisosassa olevaan laaksoon, jossa Bolandin-viinin rajattu alue sijaitsee.

| — | Pohjoisesta tuleva sade: Ebro-joen läheisyyden vuoksi pohjoisesta tuleva sade ei yllä joen eteläosaan, jossa rajattu alue sijaitsee. Tätä vaikutusta voimistaa se, että sadetta edeltävät pohjoisesta puhaltavat tuulet, jotka omalla matalalla lämpötilallaan alentavat suhteellista kosteutta ja edistävät näin kuivuutta. |
| --- | --- |

—

Pohjoisesta tuleva sade: Ebro-joen läheisyyden vuoksi pohjoisesta tuleva sade ei yllä joen eteläosaan, jossa rajattu alue sijaitsee. Tätä vaikutusta voimistaa se, että sadetta edeltävät pohjoisesta puhaltavat tuulet, jotka omalla matalalla lämpötilallaan alentavat suhteellista kosteutta ja edistävät näin kuivuutta.

Näillä ilmaston erityisominaisuuksilla on fysiologisia vaikutuksia viiniköynnöksiin ja näin ollen suora vaikutus Bolandin-viinien analyyttisiin ja aistinvaraisiin ominaisuuksiin.

Viinien merkittävimmät ominaisuudet, jotka tekevät niistä omaleimaisia ilmasto-olosuhteista johtuvien viiniköynnöksissä tapahtuvien fysiologisten prosessien tuloksena, ovat seuraavat:

| — | Punaviinien väri on voimakkaampi, ja niiden polyfenolien kokonaismäärä ja polymerisaatio, kypsyys, hienostuneisuus ja silkkisten tanniinien määrä ovat suuria, mikä tarkoittaa, että suutuntumassa ei ole kireyttä, vaan se on täyteläinen ja ylellinen. |
| --- | --- |

—

Punaviinien väri on voimakkaampi, ja niiden polyfenolien kokonaismäärä ja polymerisaatio, kypsyys, hienostuneisuus ja silkkisten tanniinien määrä ovat suuria, mikä tarkoittaa, että suutuntumassa ei ole kireyttä, vaan se on täyteläinen ja ylellinen.

Aromi on hedelmäisempi ja vähemmän kasvimainen kuin yleensä, koska pyratsiineihin kuuluvien aromaattisten yhdisteiden pitoisuus on hyvin alhainen viineissä, jotka on valmistettu Syrah-, Merlot- ja Cabernet Sauvignon -lajikkeista.

| — | Punaviinien, valkoviinien ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen valkoviinien alkoholipitoisuus on suuri, mikä korostaa täyteläisyyden ja makeuden tuntua. |
| --- | --- |

—

Punaviinien, valkoviinien ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen valkoviinien alkoholipitoisuus on suuri, mikä korostaa täyteläisyyden ja makeuden tuntua.

| — | Punaviinien, valkoviinien ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen valkoviinien happopitoisuus on tasapainoinen eikä koskaan liian suuri. Omenahappopitoisuus on erittäin matala, mikä johtuu kesän korkeiden lämpötilojen aiheuttamasta orgaanisten happojen palamisesta kypsymisen aikana. Se tarkoittaa, että punaviinit, valkoviinit ja ylikypsistä rypäleistä valmistetut valkoviinit eivät koskaan ole voimakkaan hapokkaita, toisin kuin muilta, pohjoisemmilta alueilta peräisin olevat valkoviinit, joiden omenahappopitoisuus on suurempi. |
| --- | --- |

—

Punaviinien, valkoviinien ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen valkoviinien happopitoisuus on tasapainoinen eikä koskaan liian suuri. Omenahappopitoisuus on erittäin matala, mikä johtuu kesän korkeiden lämpötilojen aiheuttamasta orgaanisten happojen palamisesta kypsymisen aikana. Se tarkoittaa, että punaviinit, valkoviinit ja ylikypsistä rypäleistä valmistetut valkoviinit eivät koskaan ole voimakkaan hapokkaita, toisin kuin muilta, pohjoisemmilta alueilta peräisin olevat valkoviinit, joiden omenahappopitoisuus on suurempi.

| — | Punaviinien, valkoviinien ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen valkoviinien fenoliyhdisteet ovat erittäin kypsiä, mikä rajoittaa viinien happiaffiniteettia ja estää näin reduktiivisten rikkiaromien syntymisen. Näin saatavat viinit ovat erittäin aromaattisia ja ilmeikkäitä. |
| --- | --- |

—

Punaviinien, valkoviinien ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen valkoviinien fenoliyhdisteet ovat erittäin kypsiä, mikä rajoittaa viinien happiaffiniteettia ja estää näin reduktiivisten rikkiaromien syntymisen. Näin saatavat viinit ovat erittäin aromaattisia ja ilmeikkäitä.

| — | Punaviinien, valkoviinien ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen valkoviinien suuren polyfenolipitoisuuden vuoksi ikääntymis- ja hapettumisprosessi ovat hitaita, minkä ansiosta viinit säilyvät pitkään ja ikääntyvät hyvin. |
| --- | --- |

—

Punaviinien, valkoviinien ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen valkoviinien suuren polyfenolipitoisuuden vuoksi ikääntymis- ja hapettumisprosessi ovat hitaita, minkä ansiosta viinit säilyvät pitkään ja ikääntyvät hyvin.

| — | Ylikypsistä rypäleistä valmistetut valkoviinit ovat runsaita, ja niissä on suuri kokonaisalkoholipitoisuus. Viinien väri on kullankeltainen, mikä johtuu rypäleiden pitkäaikaisesta altistumisesta auringonvalolle. Sateen puutteen ansiosta rypäleet saavat ylikypsyä pitkän ajan, mikä tekee kypsiä hedelmiä, hunajaa ja sitrusvivahteita sisältävästä aromista voimakkaan. |
| --- | --- |

—

Ylikypsistä rypäleistä valmistetut valkoviinit ovat runsaita, ja niissä on suuri kokonaisalkoholipitoisuus. Viinien väri on kullankeltainen, mikä johtuu rypäleiden pitkäaikaisesta altistumisesta auringonvalolle. Sateen puutteen ansiosta rypäleet saavat ylikypsyä pitkän ajan, mikä tekee kypsiä hedelmiä, hunajaa ja sitrusvivahteita sisältävästä aromista voimakkaan.

Rajatun alueen maaperä on savipohjainen. Tällaista savimaata kutsutaan saviliuskeeksi. Tällaisen maaperän suolapitoisuus on yleensä suuri, mikä tarkoittaa, että rajatun alueen maatalousmaan suolapitoisuus on huomattavasti suurempi (0,5–2,5 desisiemensiä metriä kohden; määritetty sähkönjohtavuutta mittaavalla kokeella) kuin muilla alueilla.

Koska maaperän sähkönjohtavuusarvo on suuri, viiniköynnösten on selvittävä maaperään liuenneiden aineiden suuresta määrästä aiheutuvasta osmoottisesta lisäpaineesta. Muiden kasvien tapaan viiniköynnösten on kerrytettävä sisäänsä ja mahlaansa huomattava määrä liuenneita aineita (lähinnä kivennäisaineita ja suoloja), kun ne imevät vettä maaperästä kaikissa kasvukauden vaiheissa. Tämän ansiosta viiniköynnökset pystyvät menestymään tällaisessa maaperässä, ja sillä on suora vaikutus myös terttujen koostumukseen, sillä myös rypäleissä – sekä hedelmälihassa että kuoressa – on enemmän suoloja ja kivennäisaineita.

Suolojen ja kivennäisaineiden suuri määrä välittyy suoraan myös viineihin, joihin kehittyy erityisen suuri kuiva-ainepitoisuus. Tämä tarkoittaa, että viineistä tulee erittäin ryhdikkäitä ja maultaan täyteläisiä ja suutuntumassa on havaittavissa suolainen vivahde. Tämä on yksi Bolandinin rajatulla alueella tuotettujen viinien omaleimaisimmista ominaisuuksista.

Näiden luonnonolosuhteiden lisäksi myös ihmiset ja heidän asiantuntemuksensa tuovat oman lisänsä viinien ominaisuuksiin, sillä viinitilojen suunnittelua ja viininviljelyä koskevat päätökset maksimoivat luonnonympäristöstä johtuvan ainutlaatuisuuden.

Yhtenä esimerkkinä tästä on, että viljeltäväksi valitaan vain tällä alueella esiintyviä ja Bolandinin rajatun alueen olosuhteisiin sopeutuneita lajikkeita.

Kaikki viljeltävät lajikkeet ovat geneettisesti sopeutuneet rajatun alueen äärimmäisen kuumiin olosuhteisiin. Sopeutuminen perustuu suurelta osin siihen, että alueelle on valittu lajikkeita, jotka pystyvät tehokkaasti syntetisoimaan orgaanisia happoja (viinihappoa). Näin saadaan viinejä, joissa on tasapainoinen maku. Tämä tasapaino perustuu siihen, että raikkauden vastapainona ovat viinin luonnolliset hapot, suuri alkoholipitoisuus ja rajatulle alueelle tyyppinen täyteläisyys.

Toinen Bolandinin alueelle tyypillinen ihmiseen liittyvä tekijä ovat viljelystrategiat, joiden tarkoituksena on kohtalainen tai pieni sato. Nämä rajalliset sadot eivät ole koskaan suurempia kuin 7 500 kilogrammaa hehtaaria kohden, ja niistä saadaan hyvin korkealaatuisia viinejä, joiden hedelmäiset aromit ovat erittäin intensiivisiä ja kypsiä. Myös viinien suutuntuma on hyvin intensiivinen ja ryhdikäs, mikä johtuu suuresta polyfenolien kokonaispitoisuudesta. Alueen pehmeissä ja harmonisissa punaviineissä polyfenolit voivat myös olla erittäin kypsiä.

Erilaisia viininviljely- ja viininvalmistusmenetelmiä muovaavista edellä mainituista luontoon (ilmasto, maaperä ja pinnanmuodostus) ja ihmiseen liittyvistä tekijöistä johtuen viinien analyyttiset ominaisuudet ovat erilaisia kuin suojatun alkuperänimityksen ”Navarra” kattamalla alueella valmistetuilla viineillä, kuten seuraavasta vertailutaulukosta on nähtävissä:

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN ”NAVARRA” JA BOLANDIN-VIININ VERTAILU TOISIINSA

(PARAMETRI: SAN ”NAVARRA” / ”BOLANDIN”)

| | SAN ”Navarra” | ”Bolandin” |
| --- | --- | --- |
| VALKOVIINIT | | |
| TODELLINEN ALKOHOLIPITOISUUS (TIL-%) | ≥ 10,50 | ≥ 12,5 |
| KOKONAISRIKKIDIOKSIDIPITOISUUS (mg/l) | ≤ 190 | ≤ 170 |
| HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS NUORISSA VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l) | ≤ 0,75 | ≤ 0,65 |
| HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS IKÄÄNTYNEISSÄ VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l) | ≤ 1 | ≤ 0,85 |
| PUNAVIINIT | | |
| TODELLINEN ALKOHOLIPITOISUUS (TIL-%) | ≥ 11,50 | ≥ 12,5 |
| KOKONAISRIKKIDIOKSIDIPITOISUUS (mg/l) | ≤ 140 | ≤ 130 |
| VÄRI-INTENSITEETTI (DO 420 + DO 520 + DO 620) u.a.cm. | ≥ 4,5 | ≥ 8 |
| POLYFENOLIN KOKONAISMÄÄRÄÄ KUVAAVA INDEKSI TPI (DO 280) | – | > 55 |
| HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS NUORISSA VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l) | ≤ 0,75 | ≤ 0,65 |
| HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS IKÄÄNTYNEISSÄ VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l) | ≤ 0,9 | ≤ 0,85 |
| MYÖHÄISSADOSTA TAI YLIKYPSISTÄ RYPÄLEISTÄ VALMISTETUT VALKOVIINIT | | |
| TODELLINEN ALKOHOLIPITOISUUS (TIL-%) | ≥ 10,50 | ≥ 12,5 |
| KOKONAISSOKERIT (g/l) | ≥ 45 | ≥ 60 |
| KOKONAISRIKKIDIOKSIDIPITOISUUS (mg/l) | ≤ 300 | ≤ 250 |
| HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS NUORISSA VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l) | ≤ 0,75 | ≤ 0,74 |
| HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS IKÄÄNTYNEISSÄ VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l) | ≤ 0,9 | ≤ 0,85 |
| HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS BOTRYTISOIDUISSA RYPÄLEISSÄ (etikkahappo) | ≤0,78 g + (1 ) | ≤0,72 + (1 ) |
| ENIMMÄISTUOTOS (kg/ha) | | |
| TEMPRANILLO | 8 000 | 7 500 |
| CABERNET SAUVIGNON | 8 000 | 7 500 |
| MERLOT | 8 000 | 7 500 |
| SYRAH | 8 000 | 7 300 |
| CHARDONNAY | 8 000 (POIKKEUSTAPAUKSISSA 9 200 ) | 7 400 |
| SAUVIGNON BLANC | 8 000 (POIKKEUSTAPAUKSISSA 9 200 ) | 7 400 |
| MOSCATEL GRANO MENUDO (PIENIRYPÄLEINEN MUSKAT) | 8 000 (POIKKEUSTAPAUKSISSA 9 200 ) | 7 200 |

SAN ”Navarra”

”Bolandin”

VALKOVIINIT

TODELLINEN ALKOHOLIPITOISUUS (TIL-%)

≥ 10,50

≥ 12,5

KOKONAISRIKKIDIOKSIDIPITOISUUS (mg/l)

≤ 190

≤ 170

HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS NUORISSA VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l)

≤ 0,75

≤ 0,65

HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS IKÄÄNTYNEISSÄ VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l)

≤ 1

≤ 0,85

PUNAVIINIT

TODELLINEN ALKOHOLIPITOISUUS (TIL-%)

≥ 11,50

≥ 12,5

KOKONAISRIKKIDIOKSIDIPITOISUUS (mg/l)

≤ 140

≤ 130

VÄRI-INTENSITEETTI (DO 420 + DO 520 + DO 620) u.a.cm.

≥ 4,5

≥ 8

POLYFENOLIN KOKONAISMÄÄRÄÄ KUVAAVA INDEKSI TPI (DO 280)

–

> 55

HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS NUORISSA VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l)

≤ 0,75

≤ 0,65

HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS IKÄÄNTYNEISSÄ VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l)

≤ 0,9

≤ 0,85

MYÖHÄISSADOSTA TAI YLIKYPSISTÄ RYPÄLEISTÄ VALMISTETUT VALKOVIINIT

TODELLINEN ALKOHOLIPITOISUUS (TIL-%)

≥ 10,50

≥ 12,5

KOKONAISSOKERIT (g/l)

≥ 45

≥ 60

KOKONAISRIKKIDIOKSIDIPITOISUUS (mg/l)

≤ 300

≤ 250

HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS NUORISSA VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l)

≤ 0,75

≤ 0,74

HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS IKÄÄNTYNEISSÄ VIINEISSÄ (etikkahappoa g/l)

≤ 0,9

≤ 0,85

HAIHTUVIEN HAPPOJEN PITOISUUS BOTRYTISOIDUISSA RYPÄLEISSÄ (etikkahappo)

≤0,78 g + (1 )

≤0,72 + (1 )

ENIMMÄISTUOTOS (kg/ha)

TEMPRANILLO

8 000

7 500

CABERNET SAUVIGNON

8 000

7 500

MERLOT

8 000

7 500

SYRAH

8 000

7 300

CHARDONNAY

8 000 (POIKKEUSTAPAUKSISSA 9 200 )

7 400

SAUVIGNON BLANC

8 000 (POIKKEUSTAPAUKSISSA 9 200 )

7 400

MOSCATEL GRANO MENUDO (PIENIRYPÄLEINEN MUSKAT)

8 000 (POIKKEUSTAPAUKSISSA 9 200 )

7 200

(1) + 0,06 grammaa litrassa kutakin 10 tilavuusprosenttia ylittävää luonnollista alkoholiprosenttia kohden.

On muistettava, että rajattu alue kattaa noin 170 hehtaaria ja että alueella ei ole muita viiniviljelmiä tai viininvalmistamoja kuin ne, jotka ovat hakemuksen jättäjän omistuksessa. Hakemuksen jättäjä omistaa yhteensä noin 205 hehtaaria. Myös muut tuottajat voivat käyttää rekisteröityä nimeä, jos ne sijoittuvat tälle rajatulle alueelle tulevaisuudessa ja täyttävät tuote-eritelmässä asetetut edellytykset. Tämä on täysin todennäköistä, koska rajattu alue on noin 170 hehtaarin suuruinen ja sillä on siksi tilaa myös muille tuottajille ja/tai viininvalmistamoille.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

| | Oikeudellinen kehys: |
| --- | --- |

Oikeudellinen kehys:

| | Kansallinen lainsäädäntö |
| --- | --- |

Kansallinen lainsäädäntö

| | Lisäedellytyksen tyyppi: |
| --- | --- |

Lisäedellytyksen tyyppi:

| | Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella |
| --- | --- |

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Viinit on pullotettava tuotantoalueella, koska kaikkien nimityksen kattamien viinien valmistusprosessi päättyy toiseen kypsytysvaiheeseen, joka tapahtuu pulloissa. Tässä vaiheessa tapahtuu reduktioprosessi, joka parantaa viinien laatua ja pyöristää niiden makua. Viinit ovat valmiita nautittaviksi, kun ne saavuttavat kullekin viinityypille määritetyt aistinvaraiset ominaisuudet.

Linkki eritelmään

http://goo.gl/UZCXBV

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 14.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 504/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 504/57

---

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla

(2021/C 504/22)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

AIDON PERINTEISEN TUOTTEEN TUOTE-ERITELMÄ

”Vincisgrassi alla maceratese”

EU-nro: TSG-IT-02658 – 17. helmikuuta 2021

Jäsenvaltio tai kolmas maa: Italia

1.   Rekisteröitävä nimi

”Vincisgrassi alla maceratese”

2.   Tuotelaji [liitteen xi mukaisesti]

Luokka 2.21 Valmisateriat

3.   Rekisteröinnin perusteet

3.1.   Onko tuote seuraavien vaatimusten mukainen

☐ Se vastaa tuotanto- tai jalostusmenetelmän tai koostumuksen osalta perinteistä käytäntöä kyseisen tuotteen tai elintarvikkeen kohdalla.

☒ Se valmistetaan perinteisesti käytetyistä raaka-aineista tai ainesosista.

Historialliset tutkimukset osoittavat, että tiettyjä ainesosia käytetään perinteisesti Maceratan maakunnassa: siellä valmistetaan keitetyllä viinillä tai Marsala-viinillä maustettua munapastaa, johon yhdistetään punaista kastiketta, jossa on kokolihaa, ydinluuta ja siipikarjan sisälmyksiä.

3.2.   Onko nimi seuraavien vaatimusten mukainen

☒ Se on ollut perinteisesti käytössä kyseiseen tuotteeseen viitattaessa.

☐ Se osoittaa tuotteen perinteisen luonteen tai erityisluonteen.

Nimitys ”Vincisgrassi alla maceratese”, jolle rekisteröintiä haetaan, tarkoittaa uunissa kypsytettyä pastaruokaa, jota on valmistettu Maceratan maakunnassa jatkuvasti yli 80 vuoden ajan suullisen perinteen kautta siirtyvän reseptin mukaisesti.

Ruoka valmistetaan munapastalevyistä, joiden väliin levitetään siipikarjan lihasta ja sisälmyksistä sekä sian- ja vasikanlihasta valmistettua kastiketta, ja lisäksi käytetään valkokastiketta ja juustoraastetta. Kattavien kirjallisuuslähteiden perusteella Vincisgrassi on historiallisesti yleisin Marchen alueen resepteillä valmistettavista ruokalajeista. Eritelmässä kuvailtu resepti on historiallisesti vakiintunut resepti, ja sen mukaan valmistettuja aterioita saa yleisesti ravintoloista ja herkkukaupoista perinteen syntyseudulla.

4.   Kuvaus

4.1.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta, mukaan lukien tärkeimmät fyysiset, kemialliset, mikrobiologiset tai aistinvaraiset ominaispiirteet, jotka osoittavat tuotteen erityisluonteen (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

”Vincisgrassi alla maceratese” on alkuruokana tarjottava gratinoitu ruokalaji, jossa käytetään kolmea pääasiallista ainesosaa: tuoretta munapastaa, sisälmyskastiketta ja valkokastiketta sekä lisäksi raastettua Parmigiano Reggiano (SAN)- tai Grana Padano (SAN) -juustoa.

Kulutukseen saatettaessa Vincisgrassi alla maceratese -valmisaterialla on oltava seuraavat ominaisuudet:

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

Proteiinit: 9,5–13 g / 100 g tuotetta (2)

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Ulkonäkö: Uunissa kypsennetty punasävyinen pasta-ateria, jossa näkyy vähintään seitsemän tai kahdeksan kerrosta ja jossa on valkokastiketta ja punaista lihakastiketta. Väri: tummanpunainen kastike, tummanpunainen tai tummanruskea pinta.

Tuoksu tai aromi: haudutettu lihakastike, kypsennetty juusto ja valkokastike.

Maku: kevyen suolainen ja karvas.

Koostumus: rapea pinta, pehmeät sisäkerrokset.

4.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetyn tuotteen tuotantomenetelmästä, jota tuottajien on noudatettava, mukaan lukien tapauksen mukaan käytettyjen raaka-aineiden tai ainesosien laji ja ominaisuudet sekä menetelmä, jolla tuote valmistetaan (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Ainesosien osuudet:

| — | 50–63 % munapastaa |
| --- | --- |

—

50–63 % munapastaa

| — | 30–40 % kastiketta |
| --- | --- |

—

30–40 % kastiketta

| — | 6–10 % valkokastiketta |
| --- | --- |

—

6–10 % valkokastiketta

Kastikkeen ainesosat

| — | 30–40 % tuoretta lihaa, jossa on






  — | 45–55 % kanaa, ankkaa, hanhea, kania, hanhenpoikasta (myös niskaa, siipiä ja kananjalkoja) ja kanin selkärankaa |
| --- | --- | --- |

—

30–40 % tuoretta lihaa, jossa on

—

45–55 % kanaa, ankkaa, hanhea, kania, hanhenpoikasta (myös niskaa, siipiä ja kananjalkoja) ja kanin selkärankaa

| — | 35–40 % vasikan- tai naudanlihaa tai sianlihaa (myös luita, luuydintä ja lihaksia); tämä liha voi myös olla jauhettua, karkeasti paloiteltua tai veitsellä pilkottua |
| --- | --- |

—

35–40 % vasikan- tai naudanlihaa tai sianlihaa (myös luita, luuydintä ja lihaksia); tämä liha voi myös olla jauhettua, karkeasti paloiteltua tai veitsellä pilkottua

| — | 10–15 % karkeasti paloiteltuja kanan, ankan, hanhen, kanin ja hanhenpoikasen sisälmyksiä (mahaa ja maksaa) |
| --- | --- |

—

10–15 % karkeasti paloiteltuja kanan, ankan, hanhen, kanin ja hanhenpoikasen sisälmyksiä (mahaa ja maksaa)

| — | 0–15 % tomaattitiivistettä ja 0–30 % tomaattipyreetä |
| --- | --- |

—

0–15 % tomaattitiivistettä ja 0–30 % tomaattipyreetä

| — | 1–3 % juuriselleriä, 1–3 % porkkanaa, 2–5 % hopeasipulia, johon on pistelty mausteneilikoita, kimppu tuoreita yrttejä (maun mukaan) – ei kuivattuja yrttejä tai keinotekoisia aromeja |
| --- | --- |

—

1–3 % juuriselleriä, 1–3 % porkkanaa, 2–5 % hopeasipulia, johon on pistelty mausteneilikoita, kimppu tuoreita yrttejä (maun mukaan) – ei kuivattuja yrttejä tai keinotekoisia aromeja

| — | 2–5 % eli lasillinen kuivaa valkoviiniä |
| --- | --- |

—

2–5 % eli lasillinen kuivaa valkoviiniä

| — | 0–5 % sian silavaa tai poskea |
| --- | --- |

—

0–5 % sian silavaa tai poskea

| — | 4–8 % ekstra-neitsytoliiviöljyä |
| --- | --- |

—

4–8 % ekstra-neitsytoliiviöljyä

| — | hienoa suolaa ja mustapippuria maun mukaan |
| --- | --- |

—

hienoa suolaa ja mustapippuria maun mukaan

| — | 2–5 % raastettua Parmigiano Reggiano (SAN)- tai Grana Padano (SAN) -juustoa |
| --- | --- |

—

2–5 % raastettua Parmigiano Reggiano (SAN)- tai Grana Padano (SAN) -juustoa

| — | tarpeeksi vettä, jotta liha peittyy (3) |
| --- | --- |

—

tarpeeksi vettä, jotta liha peittyy (3)

| — | 0–8 % iskukuumennettua täysmaitoa tai pastöroitua tuoremaitoa (ei pakollinen). |
| --- | --- |

—

0–8 % iskukuumennettua täysmaitoa tai pastöroitua tuoremaitoa (ei pakollinen).

Valkokastikkeen ainesosat

| — | 80–90 % iskukuumennettua täysmaitoa tai pastöroitua tuoremaitoa |
| --- | --- |

—

80–90 % iskukuumennettua täysmaitoa tai pastöroitua tuoremaitoa

| — | 5–10 % tavallista vehnäjauhoa |
| --- | --- |

—

5–10 % tavallista vehnäjauhoa

| — | 5–10 % voita |
| --- | --- |

—

5–10 % voita

| — | suolaa, jauhettua mustapippuria ja muskottipähkinää maun mukaan. |
| --- | --- |

—

suolaa, jauhettua mustapippuria ja muskottipähkinää maun mukaan.

Pastan ainesosat

| — | 32–35 % tuoreita kananmunia ja 0–3 % munankeltuaista; kananmunat ja munankeltuaiset voidaan korvata pastöroiduilla nestemäisillä munatuotteilla |
| --- | --- |

—

32–35 % tuoreita kananmunia ja 0–3 % munankeltuaista; kananmunat ja munankeltuaiset voidaan korvata pastöroiduilla nestemäisillä munatuotteilla

| — | 60–65 % tavallista vehnäjauhoa tai durumvehnäjauhoa |
| --- | --- |

—

60–65 % tavallista vehnäjauhoa tai durumvehnäjauhoa

| — | 0–3 % eli ruokalusikallinen ekstra-neitsytoliiviöljyä tai sulatettua voita |
| --- | --- |

—

0–3 % eli ruokalusikallinen ekstra-neitsytoliiviöljyä tai sulatettua voita

| — | 0–4 % eli ruokalusikallinen keitettyä viiniä (4) tai Marsalaa (SAN) |
| --- | --- |

—

0–4 % eli ruokalusikallinen keitettyä viiniä (4) tai Marsalaa (SAN)

| — | suolaa maun mukaan. |
| --- | --- |

—

suolaa maun mukaan.

Kastikkeen valmistus

Paloiteltu silava tai poski ja ekstra-neitsytoliiviöljy pannaan kattilaan. Lisätään luut ja liha, juuriselleri, porkkana ja sipuli, johon on pistelty mausteneilikoita. Kypsennetään korkeassa lämpötilassa. Lisätään suolaa ja pippuria maun mukaan ja sitten valkoviini. Lisätään tomaattitiiviste ja tomaattipyree seokseen ja sekoitetaan muutaman minuutin ajan. Lisätään niin paljon kuumaa vettä, että liha peittyy. Keitetään hitaasti matalassa lämpötilassa. Lisätään maitoa (ei pakollinen). Keitetään kokoon, kunnes kastike on puolet alkuperäisestä ja liha on kypsää. Poistetaan kastikkeesta liha ja luut, joista on irronnut liha. Pilkotaan liha pieniksi paloiksi ja lisätään palat seokseen.

Ruskistetaan sisälmykset paistinpannulla ekstra-neitsytoliiviöljyssä ja lisätään kuiva valkoviini. Keitetään vielä noin 15 minuuttia.

Valkokastikkeen valmistus

Keitetään maito, johon on lisätty suolaa, pippuria ja muskottipähkinää. Sulatetaan voi pienessä kasarissa ja sekoitetaan joukkoon vehnäjauhot, kunnes seos on tasainen. Lisätään hitaasti kuuma maito, kunnes seos on kuin tasaista, valkoista kermaa.

Pastan valmistus

Sekoitetaan jauhot, keltuaiset ja kokonaiset kananmunat tai munatuotteet, keitetty viini, ekstra-neitsytoliiviöljy tai sulatettu voi ja hieno suola tasaiseksi, tiiviiksi seokseksi. Annetaan levätä viileässä paikassa noin tunnin ajan. Kaulitaan taikina ohueksi, 2–5 millimetrin paksuiseksi levyksi, joka leikataan suorakulmion muotoisiksi paloiksi. Upotetaan palat suolalla maustettuun kylmään veteen, valutetaan ja asetetaan liinan päälle kuivumaan.

Viimeistely

Voidellaan suorakulmion muotoinen uunivuoka, joka soveltuu ruoan kypsentämiseen ja säilyttämiseen. Asetellaan päällekkäin pastalevyjä, liha-sisälmyskastiketta, hieman valkokastiketta ja juustoraastetta ja toistetaan seitsemän tai kahdeksan kertaa. Lisätään viimeiseen kerrokseen paljon kastiketta, hieman valkokastiketta ja paljon juustoraastetta, jotta pinta paistuisi rapeaksi. Paistetaan uunissa 180 °C:n lämpötilassa noin 30–40 minuuttia.

”Vincisgrassi alla maceratese” voidaan syödä heti tai myöhemmin. Jos se syödään myöhemmin, valmista ruokaa kypsennetään 20 minuuttia 180 °C:n lämpötilassa ja sitten joko jäähdytetään nopeasti +3 °C:n lämpötilaan tai pakastetaan nopeasti –18 °C:n lämpötilaan, jotta sitä voidaan säilyttää määrätty aika terveys- ja hygieniasäännösten mukaisissa lämpötiloissa. Ruoka voidaan myös pakastaa nopeasti –18 °C:n lämpötilaan suoraan ilman edellä mainittua kypsennystä. Ruoka voidaan säilyttää joko uunivuoassa tai suljetuissa elintarvikepakkauksissa yksittäisinä annoksina.

4.3.   Tuotteen perinteisen luonteen todistavat tärkeimmät tekijät (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Italialaisessa ruokakulttuurissa Vincisgrassi alla maceratese -ruokalaji on historiallisesti ollut hyvin runsas ja hinnakas niin ainesosien kuin valmistuksenkin osalta. Siksi sitä valmistettiin aiemmin ylhäisöön kuuluvissa perheissä erikoistilaisuuksia varten. Toisen maailmansodan jälkeen ruokalaji yleistyi keskiluokan vaurastumisen myötä. ”Vincisgrassi alla macerates” eroaa edelleen muista uunissa kypsennetyistä pastaruoista siksi, että siinä käytetään Marchen alueen talonpoikaisperinteelle tyypillisiä ainesosia. Siipikarjan sisälmyksiä vieroksuttiin kauan, mutta nyt ne sisältyvät kaikkien keittokirjojen resepteihin.

Vincisgrassi alla maceratese -ruokalajin täsmällinen resepti julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1927 Cesare Tirabasson keittokirjassa ”Guida in cucina”. Tirabasso tulkitsee uudelleen Maceratan maakunnassa perinteisesti käytettyä ikivanhaa pastareseptiä ja todistaa, että kyseessä on suullisena perinteenä yli vuosisadan ajan siirtynyt ruokalaji, jonka valmistuksessa laitetaan munapastalevyjen väliin maukasta kastiketta, jossa on siipikarjan luista irronnutta lihaa ja sisälmyksiä, sianlihaa, vasikanlihaa, valkokastiketta ja juustoraastetta – eli ainesosia, joita oli talonpoikaistaloudessa saatavilla erikoistilaisuuksissa.

Ruoka- ja makukulttuurin muutosten vuoksi joitakin ainesosia, kuten kateenkorvaa ja karitsan aivoja, on nykyisin vaikea hankkia. Tätä ruokalajia on silti valmistettu juhliin jo useiden sukupolvien ajan.

Vain vähän eläinproteiineja sisältävässä ruokavaliossa, kuten talonpoikien ruokavaliossa, sisälmyksiä ei voinut hyljeksiä, sillä niistä sai ruokiin ravinteita, makua ja omintakeisuutta. Tästä syystä siipikarjan sisälmyksistä tuli Vincisgrassi alla maceratese -ruokalajille ominaisia ainesosia. Arvellaan, että sisälmyksiä käytettiin itse asiassa erottamaan lukuisat munapastakerrokset toisistaan.

Kaikissa vuodesta 1927 alkaen löydetyissä resepteissä käytetään vähintään seitsemää keitetyllä viinillä tai Marsala-viinillä (SAN) maustettua munapastalevyä, jotka asetetaan uunivuokaan siten, että niiden väliin tulee kastiketta, jossa on erilaisia lihoja, tomaattia ja siipikarjan sisälmyksiä, valkokastiketta ja juustoraastetta. Näitä ainesosia, jotka ovat tyypillisiä Maceratan maakunnan ruokakulttuurissa, käytetään aina saman menettelyn mukaisesti kaikissa resepteissä Cesare Tirabasson vuonna 1927 julkaisemasta ensimmäisestä täsmällisestä reseptistä tähän päivään asti.

Reseptin kirjallisuusviitteet:

| — | Keittiömestari Cesare Tirabasson teoksessa ”Guida in cucina” vuodelta 1927 (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, sivu 91) todetaan, että ”Vincisgrassi on yleinen Marchen alueella, erityisesti Maceratan maakunnassa”. |
| --- | --- |

—

Keittiömestari Cesare Tirabasson teoksessa ”Guida in cucina” vuodelta 1927 (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, sivu 91) todetaan, että ”Vincisgrassi on yleinen Marchen alueella, erityisesti Maceratan maakunnassa”.

| — | Teoksessa ”Le ricette regionale italiano” (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milano 1967, sivu 608) todetaan: ”tämä maukas ja erittäin ravinteikas ruoka – Vincisgrassi – on ikivanha ja perinteinen Maceratan maakunnassa”. |
| --- | --- |

—

Teoksessa ”Le ricette regionale italiano” (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milano 1967, sivu 608) todetaan: ”tämä maukas ja erittäin ravinteikas ruoka – Vincisgrassi – on ikivanha ja perinteinen Maceratan maakunnassa”.

| — | Vuonna 2010 julkaistussa teoksessa ”Cucina delle Marche” (P. Carsetti, Newton Compton, sivu 133), reseptiä luonnehditaan ”täsmälliseksi”. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2010 julkaistussa teoksessa ”Cucina delle Marche” (P. Carsetti, Newton Compton, sivu 133), reseptiä luonnehditaan ”täsmälliseksi”.

| — | Vuonna 2010 julkaistussa teoksessa ”Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane” (C. Cambi, Newton Compton, sivu 515) reseptin nimi on ”Vincisgrassi alla maceratese”. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2010 julkaistussa teoksessa ”Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane” (C. Cambi, Newton Compton, sivu 515) reseptin nimi on ”Vincisgrassi alla maceratese”.

| — | A. Carnival Mallèn ym. vuonna 2003 julkaistussa teoksessa ”Marche a tavola” Vincisgrassi-ruokalajin reseptin nimi on sivulla 34 ”Vincisgrassi alla maceratese”. |
| --- | --- |

—

A. Carnival Mallèn ym. vuonna 2003 julkaistussa teoksessa ”Marche a tavola” Vincisgrassi-ruokalajin reseptin nimi on sivulla 34 ”Vincisgrassi alla maceratese”.

| — | ”Vincisgrassi”, jonka julkaisi vuonna 2000 Maceratan maakunnan kauppakamari yhdessä Confcommercion, Accademia Italiana della Cucinan (Italian keittiöakatemia) ja Federcuochin kanssa. |
| --- | --- |

—

”Vincisgrassi”, jonka julkaisi vuonna 2000 Maceratan maakunnan kauppakamari yhdessä Confcommercion, Accademia Italiana della Cucinan (Italian keittiöakatemia) ja Federcuochin kanssa.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Nimitystä koskeva analyysi: typpi ja proteiinit (automaattinen menetelmä) – Kjeldahlin analyysitekniikka – standardi/testimenetelmä PRT.PGBT.248 Rev. 001 2017.

(3)  Ei laskettu mukaan lopulliseen painoon, koska vesi haihtuu pitkän kypsennyksen aikana.

(4)  Keitetty viini (Vin Santo Marchigiano): miellyttävä makea viinijäljitelmä, jossa on hedelmäinen aromi ja jonka väri vaihtelee granaattiomenaisesta rubiininpunaiseen. Se valmistetaan keittämällä rypälemehua, jotta sen väkevyys kasvaisi 30:stä 50 prosenttiin. Kun rypälemehu on keitetty kokoon ja sen on annettu jäähtyä, se jätetään tammitynnyreihin käymään. Käymisen jälkeen (alkoholipitoisuus 12–14 %) se siirretään astioihin, joissa on keitettyä viiniä aiemmilta vuosilta, tai pullotetaan ja kypsytetään.

---