# Euroopa Liidu C 517/22.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 517 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik22. detsember 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 517

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik22. detsember 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 563. istungjärk – Interactio, 22.9.2021-23.9.2021 |
| 2021/C 517/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtekuuluvuspoliitika roll ebavõrdsuse vastu võitlemisel uuel programmitöö perioodil pärast COVID-19 kriisi. Vastastikune täiendavus ja võimalikud kattuvused taaste- ja vastupidavusrahastu ning riiklike majanduse elavdamise kavade raames (omaalgatuslik arvamus) | 1 |
| 2021/C 517/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamine Euroopas (omaalgatuslik arvamus) | 9 |
| 2021/C 517/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Erakorralised meetmed tööhõive ja sissetuleku toetamiseks pandeemiakriisi ajal (omaalgatuslik arvamus) | 16 |
| 2021/C 517/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Sloveenia taotlusel) | 23 |
| 2021/C 517/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õiglase toiduainete tarneahela suunas (ettevalmistav arvamus) | 38 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 563. istungjärk – Interactio, 22.9.2021-23.9.2021

2021/C 517/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtekuuluvuspoliitika roll ebavõrdsuse vastu võitlemisel uuel programmitöö perioodil pärast COVID-19 kriisi. Vastastikune täiendavus ja võimalikud kattuvused taaste- ja vastupidavusrahastu ning riiklike majanduse elavdamise kavade raames (omaalgatuslik arvamus)

1

2021/C 517/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamine Euroopas (omaalgatuslik arvamus)

9

2021/C 517/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Erakorralised meetmed tööhõive ja sissetuleku toetamiseks pandeemiakriisi ajal (omaalgatuslik arvamus)

16

2021/C 517/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Sloveenia taotlusel)

23

2021/C 517/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õiglase toiduainete tarneahela suunas (ettevalmistav arvamus)

38

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 563. istungjärk – Interactio, 22.9.2021-23.9.2021 |
| 2021/C 517/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele parema õigusloome kohta: jõudude ühendamine parema õigusloome nimel(COM(2021) 219 final) | 45 |
| 2021/C 517/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja määrust (EL) nr 537/2014 seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega(COM(2021) 189 final – 2021/104 (COD)) | 51 |
| 2021/C 517/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Tehisintellektialase Euroopa lähenemisviisi edendamine(COM(2021) 205 final) | 56 |
| 2021/C 517/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt) ja muudetakse teatavaid liidu õigusakte(COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD) | 61 |
| 2021/C 517/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus masinavaldkonna toodete kohta(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD)) | 67 |
| 2021/C 517/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi taksonoomia, äriühingute kestlikkusaruandlus, kestlikkuseelistused ja usaldussuhtest tulenevad kohustused: rahandus ja Euroopa roheline kokkulepe(COM(2021) 188 final) | 72 |
| 2021/C 517/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021– 2025(COM(2021) 171 final) | 78 |
| 2021/C 517/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise strateegia(COM(2021) 120 final) | 86 |
| 2021/C 517/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia 2021–2025 kohta(COM(2021) 170 final) | 91 |
| 2021/C 517/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta(COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE)) | 97 |
| 2021/C 517/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030(COM(2021) 236 final) | 103 |
| 2021/C 517/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele uue lähenemisviisi kohta säästva sinise majanduse arendamiseks Euroopa Liidus. ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel(COM(2021) 240 final) | 108 |
| 2021/C 517/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi mahetootmise arendamise tegevuskava(COM(2021) 141 lõplik) | 114 |
| 2021/C 517/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/2222 seoses piiriülese taristuga, mis ühendab liitu ja Ühendkuningriiki La Manche’i väina püsiühenduse kaudu(COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD)) | 120 |
| 2021/C 517/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2022. aasta eelarve vastuvõtmisega(COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE)) | 121 |
| 2021/C 517/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas (uuesti sõnastatud) (COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD)) | 122 |
| 2021/C 517/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega(COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD)) | 123 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 563. istungjärk – Interactio, 22.9.2021-23.9.2021

2021/C 517/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele parema õigusloome kohta: jõudude ühendamine parema õigusloome nimel(COM(2021) 219 final)

(COM(2021) 219 final)

45

2021/C 517/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja määrust (EL) nr 537/2014 seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega(COM(2021) 189 final – 2021/104 (COD))

(COM(2021) 189 final – 2021/104 (COD))

51

2021/C 517/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Tehisintellektialase Euroopa lähenemisviisi edendamine(COM(2021) 205 final)

(COM(2021) 205 final)

56

2021/C 517/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt) ja muudetakse teatavaid liidu õigusakte(COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD)

(COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD)

61

2021/C 517/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus masinavaldkonna toodete kohta(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD))

(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD))

67

2021/C 517/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi taksonoomia, äriühingute kestlikkusaruandlus, kestlikkuseelistused ja usaldussuhtest tulenevad kohustused: rahandus ja Euroopa roheline kokkulepe(COM(2021) 188 final)

(COM(2021) 188 final)

72

2021/C 517/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021– 2025(COM(2021) 171 final)

(COM(2021) 171 final)

78

2021/C 517/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise strateegia(COM(2021) 120 final)

(COM(2021) 120 final)

86

2021/C 517/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia 2021–2025 kohta(COM(2021) 170 final)

(COM(2021) 170 final)

91

2021/C 517/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta(COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE))

(COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE))

97

2021/C 517/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030(COM(2021) 236 final)

(COM(2021) 236 final)

103

2021/C 517/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele uue lähenemisviisi kohta säästva sinise majanduse arendamiseks Euroopa Liidus. ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel(COM(2021) 240 final)

(COM(2021) 240 final)

108

2021/C 517/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi mahetootmise arendamise tegevuskava(COM(2021) 141 lõplik)

(COM(2021) 141 lõplik)

114

2021/C 517/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/2222 seoses piiriülese taristuga, mis ühendab liitu ja Ühendkuningriiki La Manche’i väina püsiühenduse kaudu(COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD))

(COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD))

120

2021/C 517/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2022. aasta eelarve vastuvõtmisega(COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE))

(COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE))

121

2021/C 517/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas (uuesti sõnastatud) (COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD))

(COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD))

122

2021/C 517/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega(COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD))

(COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD))

123

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 563. istungjärk – Interactio, 22.9.2021-23.9.2021

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühtekuuluvuspoliitika roll ebavõrdsuse vastu võitlemisel uuel programmitöö perioodil pärast COVID-19 kriisi. Vastastikune täiendavus ja võimalikud kattuvused taaste- ja vastupidavusrahastu ning riiklike majanduse elavdamise kavade raames“

(omaalgatuslik arvamus)

(2021/C 517/01)

| Raportöör: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Judith VORBACH |

Raportöör:

Ioannis VARDAKASTANIS

Kaasraportöör:

Judith VORBACH

| Täiskogu otsus | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 211/0/6 |

Täiskogu otsus

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

23.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

211/0/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Taasterahastu „Next Generation EU“ ei põhine mitte ainult liikmesriikide solidaarsusel, vaid sümboliseerib ka seda, et liikmesriikidel on ühine tulevikunägemus. Selle usaldust suurendav mõju on juba aidanud vähendada mõnes riigis sügava kriisi tõenäosust ja selle soodne toime saab täielikult ilmsiks siis, kui hakatakse tegema tegelikke kulutusi. Kuigi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee hindab kõrgelt, et ELil on õnnestunud nii lühikese aja jooksul välja töötada sedavõrd laiaulatuslik mehhanism ja see ka vastu võtta, nõuab komitee lisaks, et võetaks kõik võimalikud jõupingutused selle edasiseks täiustamiseks ja võimalike puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Üldiselt pooldab komitee heaolule keskenduvat majandus- ja sotsiaalpoliitikat, kus inimeste heaolu on esmatähtsal kohal ja kedagi ei jäeta kõrvale. Selles arvamuses keskendume viisidele, kuidas saaks ühtekuuluvuspoliitika ja taasterahastu „Next Generation EU“ kaudu teha samme ebavõrdsuse kõrvaldamiseks, kasutades eelkõige viimase juhtivat taaste- ja vastupidavusrahastut. (1) Tegelikult aitab taasterahastu „Next Generation EU“ kaasa liikmesriikide ülespoole suunatud majanduslikule ja sotsiaalsele lähenemisele ning võib suurendada ka sotsiaalpoliitika meetmete eelarveruumi. Kuid kokkuvõttes on taasterahastu „Next Generation EU“ kaudu riikidevahelise ebavõrdsuse ja piirkondadevahelise tasakaalustamatuse vastu võitlemise ulatus ja viis lähiaastatel suur proovikivi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tegelikult oli ebavõrdusest tingitud suur probleem kerkinud esile juba enne COVID-19 pandeemiat. Kriis on aga veelgi rõhutanud ja süvendanud neid pikaajalisi kitsaskohti meie ühiskonnas, sealhulgas sissetulekute ja rikkuse ebavõrdset jaotust ning juurdepääsu tervishoiule ja haridusele. Selline ebavõrdsus erineb olenevalt soost, vanusest, hariduslikust taustast ja puudest, aga ka piirkondade, sektorite ja ametikohtade kaupa. Pandeemia on ebaproportsionaalselt mõjutanud naisi ja noori. COVID-19-nakkust on esinenud kõige rohkem enim puudustkannatavatel inimestel, mis omakorda võib ebasoodsalt mõjutada nende sissetulekuid. Samuti on vaesemate inimeste puhul vähem tõenäoline, et nad saavad kaugtööd teha, mis on osutunud töökohtade kaotamise peamiseks teguriks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EL peaks kasutama taasterahastu „Next Generation EU“ pakutavat ainulaadset võimalust sotsiaal-, majandus- ja keskkonnapoliitika puuduste kõrvaldamiseks ning heaolule keskenduva lähenemisviisi rakendamiseks. Komiteel on heameel, et sotsiaalsed eesmärgid, eriti majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamise eesmärk, on lõimitud taaste- ja vastupidavusrahastu kuude sambasse ning et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade hindamiskriteeriumidega hõlmatakse nende sotsiaalset mõju. Õigustatult peavad liikmesriigid selgitama ka seda, kuidas riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad aitavad kaasa soolisele võrdõiguslikkusele ja kõigile inimestele ette nähtud võrdsetele võimalustele. Komitee leiab siiski, et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning taasterahastu „Next Generation EU“ raames tuleb õiglasele jaotamisele keskendumist märkimisväärselt täiustada ja täpsustada. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Riiklike taaste- ja vastupidavuskavade tugevama sotsiaalse mõõtme tagamiseks soovitab komitee, et komisjon töötaks välja mitte ainult sotsiaalkulutuste aruandluse metoodika, nagu on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 29 lõikes 4, vaid ka metoodika, millega hinnatakse riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas välja pakutud struktuurireformide sotsiaalmõju. Selles kontekstis on väga vaieldav, et delegeeritud õigusakt, milles esitatakse sotsiaalse mõõtme kohta kirjeldused, tehakse kättesaadavaks alles pärast riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamist ja isegi pärast nende heakskiitmist. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Üks suur probleem on ühtekuuluvuse ja koostoime tagamine ühtekuuluvuspoliitika ja taasterahastu „Next Generation EU“, eriti taaste- ja vastupidavusrahastu ning REACT-EU vahel. Ehkki programmide rakendamisel on oluline vältida kattuvusi ja segadust, on samuti vaja tagada, et programmid ei oleks vastuolus ega õõnestaks üksteist. Lisaks võidakse taaste- ja vastupidavusrahastut eelistada ühtekuuluvuspoliitikale, kuna surve võtta rahalised vahendid kiiresti kasutusele üha kasvab, ning see võib vähendada tähelepanu ja suutlikkust tegeleda ühtekuuluvuspoliitika rahastamise kavandamise ja rakendamisega aastateks 2021–2027, tuues kaasa edasisi viivitusi ja ühtekuuluvusvahendite kasutamisega seotud probleeme. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on mures, et ühtekuuluvuspoliitika erineva õigusliku aluse tõttu (vt punkti 3.4) ei kajastata ühtekuuluvuspoliitikas sätestatud ebavõrdsuse vähendamise sätteid taasterahastu „Next Generation EU“ ega taaste- ja vastupidavusrahastu kasutamist reguleerivates eeskirjades piisavalt. On oluline, et ühtekuuluvuspoliitika sotsiaalse mõõtme ulatus ja selgus oleksid taasterahastu „Next Generation EU“ ning taaste- ja vastupidavusrahastu jaoks eeskujuks. Lisaks tuleks ühtekuuluvuspoliitika rangeid sidusrühmadega konsulteerimise reegleid ja eriti partnerluse põhimõtet võtta vähemalt taaste- ja vastupidavusrahastu menetluste kavandina, et suunata investeeringuid tõhusalt sotsiaalse kaasatuse meetmetesse ja võidelda ebavõrdsuse vastu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Arvestades, et rahaliste väljamaksete tegemine sõltub riigipõhiste soovituste rakendamisest, on veelgi olulisem reformida Euroopa poolaastat, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimise miinimumnõudeid, nagu on toodud esile komitee resolutsioonis organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamise kohta riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse. (2) Seoses ühtekuuluvuspoliitika, taasterahastu „Next Generation EU“ ja riigipõhiste soovitustega soovitab komitee tungivalt keskenduda üksikasjalikult kõikidele ebavõrdsuse erinevatele aspektidele ning püüelda kestliku ja kaasava majanduskasvu poole ja jälgida hoolikalt, kuidas vahendeid kulutatakse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lisaks nõuab komitee Euroopa sotsiaalõiguste samba ja sotsiaalvaldkonna tulemustabeli süstemaatilist integreerimist taasterahastusse „Next Generation EU“ ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade hindamisse. Integratsiooni osana tuleb teha kindlaks, et taasterahastu „Next Generation EU“ on kooskõlas inimväärsete töökohtade loomisega. Seepärast peaks taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite väljamaksmine ettevõtetele olema seotud teatavate kriteeriumidega, nagu kollektiivlepingute kohaldamine või riiklike sotsiaalpartneritega sõlmitud kokkulepetest tulenevate siseriiklike seaduste ja eeskirjade alusel kvaliteetsete töökohtade loomine. Tuleb tagada, et nii taastumisest kui ka rohe- ja digipöördest saadavast kasust saaksid osa kõik Euroopa Liidus elavad inimesed. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | EL on pikka aega tuginenud oma ühtekuuluvuspoliitikale ja eriti sellistele fondidele nagu Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Sotsiaalfond, et vähendada ebavõrdsust nii liikmesriikide vahel kui ka nende sees. 2020. aastal põhjustas COVID-19 pandeemia erakordse süsteemse majandusšoki ja süvendas liikmesriikide vahelist tasakaalustamatust viisil, millega ühtekuuluvusfondid ei suutnud üksi toime tulla. Selle tulemusel loodi uus rahastamisalgatus – taasterahastu „Next Generation EU“ – 750 miljardi euro suurune taastepakett, mis on mõeldud liikmesriikide ühiseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Taasterahastu ei põhine mitte ainult liikmesriikidevahelisel solidaarsusel, vaid on ka märkimisväärne läbimurre Euroopa integratsiooniprotsessis, sealhulgas näiteks võlgade eest ühise vastutuse võtmine, st võlakirjade ühine emiteerimine ja võlgade kollektiivne võtmine. Taasterahastu usaldust suurendav mõju on juba aidanud vähendada mõnes riigis sügava kriisi tõenäosust ja selle soodne toime saab täielikult ilmsiks siis, kui hakatakse tegema tegelikke kulutusi. Tänu majanduskasvu kiirendavale mõjule aitab see vähendada töötust. Pikema aja jooksul peaks taasterahastu „Next Generation EU“ aitama märkimisväärselt kaasa keskkondlikule, majanduslikule ja sotsiaalsele kestlikkusele. Komitee on seisukohal, et taasterahastu on ainulaadne võimalus tugevdada Euroopa sotsiaalset mudelit ning luua konkurentsivõimeline ja integreeritud EL, aidates kaasa majanduse kiirele, õiglasele ja kestlikule taastumisele. Kokkuvõttes on tõenäoline, et kõik liikmesriigid saavad puhaskasu. (3) Lõpetuseks on komitee arvamusel, et Euroopa fondid ei ole ainult arvud, eesmärgid ja tähtajad, vaid sümboliseerivad asjaolu, et ELi liikmesriikidel on ühine tulevikunägemus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Taaste- ja vastupidavusrahastu on taasterahastu „Next Generation EU“ keskne osa – ELi liikmesriikide reformide ja investeeringute toetuseks on saadaval 672,5 miljardi euro eest laene ja toetusi. Selle eesmärk on leevendada koroonaviiruse pandeemia majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning muuta Euroopa majandus ja ühiskond kestlikumaks, kaasavamaks, vastupanuvõimelisemaks ning paremini ette valmistatuks rohe- ja digipöörde probleemide ja võimaluste suhtes. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | See on üles ehitatud ümber kuue samba, sealhulgas majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, tervishoid ja sotsiaalne vastupanuvõime ning poliitika järgmise põlvkonna, laste ja noorte jaoks. Liikmesriigid peavad soodustama koostoimet ja edendama tihedat koordineeritust riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning ühtekuuluvuspoliitika väljakujundamise vahel. Lisaks tuleks riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades tõhusalt tegeleda probleemidega, mis on tingitud üha erinevamast majandusarengust ja taastumisviisidest, millele Euroopa poolaastas otseselt ei viidata. Eriti asjakohased on riigipõhised soovitused aastatest 2019 ja 2020. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Lisaks taaste- ja vastupidavusrahastule sisaldab taasterahastu „Next Generation EU“ ka taasteabi vahendit REACT-EU, mille tarbeks eraldati 47,5 miljardit eurot. See on uus algatus, mille eesmärk on laiendada koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse ja koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse+ kaudu pakutavaid kriisile reageerimise ja kriisi tagajärgede kõrvaldamise meetmeid. Teiste meetmetega võrreldes on olemasolev eelarve siiski üsna väike. Seetõttu saab see ainult piiratud viisil aidata kaasa keskkonnahoidlikule, digitaalsele, kestlikule, kaasavale ja vastupidavale majanduse taastamisele. REACT-EU vahendid tehakse kättesaadavaks Euroopa Regionaalarengu Fondile, Euroopa Sotsiaalfondile ja Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lisaks eraldatakse programmiperioodi 2021–2027 ühtekuuluvusprogrammide kaudu liikmesriikidele kokku 377,8 miljardit eurot. See summa eraldatakse järgmiste vahendite kaudu:






  — | Euroopa Regionaalarengu Fond, mille eesmärk on parandada piirkondade ebaühtlast arengut; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

Euroopa Regionaalarengu Fond, mille eesmärk on parandada piirkondade ebaühtlast arengut;

| — | Ühtekuuluvusfond, mis toetab ELi projekte üleeuroopalistes transpordivõrkudes ja keskkonnataristus ning projekte energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise või säästva linnalise liikuvuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvusfond, mis toetab ELi projekte üleeuroopalistes transpordivõrkudes ja keskkonnataristus ning projekte energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise või säästva linnalise liikuvuse valdkonnas;

| — | Euroopa Sotsiaalfond ja |
| --- | --- |

—

Euroopa Sotsiaalfond ja

| — | hiljuti asutatud õiglase ülemineku fond |
| --- | --- |

—

hiljuti asutatud õiglase ülemineku fond

3.   Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika vastastikune täiendavus, koostoime ja erinevused

| 3.1. | Üldiselt pooldab komitee heaolule keskenduvat majandus- ja sotsiaalpoliitikat, kus inimeste heaolu on esmatähtsal kohal ja kedagi ei jäeta kõrvale. Peamised poliitilised eesmärgid peavad muu hulgas olema kestlik ja kaasav majanduskasv, elukvaliteet ja ebavõrdsuse vähendamine. Komitee kutsub üles integreerima need eesmärgid eri poliitikavaldkondadesse, sealhulgas maksu-, tööturu-, tööstus- ja rahanduspoliitikasse. Euroopa poolaasta, majanduse juhtimise raamistiku ja mitmeaastase finantsraamistiku raames on tungivalt soovitatav pöörata suuremat tähelepanu suureneva ebavõrdsuse probleemi lahendamisele. Selles arvamuses keskendume viisidele, kuidas saaks ühtekuuluvuspoliitika ja taasterahastu „Next Generation EU“ kaudu teha samme ebavõrdsuse kõrvaldamiseks, kasutades eelkõige viimase juhtivat taaste- ja vastupidavusrahastut. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Taasterahastu „Next Generation EU“ brutoväljamaksed ei lähtu väga selgetest kriteeriumitest. Seega võimaldab taasterahastu „Next Generation EU“ suure tõenäosusega ELi nõrgematel majandusjõududel kiiremini taastuda ja aidata kaasa ülespoole suunatud majanduslikule ja sotsiaalsele lähenemisele, mida komitee peab väga rõõmustavaks. Küll aga ei ole taasterahastu „Next Generation EU“ kaudu riikidevahelise ebavõrdsuse ja piirkondadevahelise tasakaalustamatuse vastu võitlemise ulatus ja viis eriti selge. Igal juhul tähendavad ühtekuuluvuspoliitika ja taasterahastu „Next Generation EU“ kattuvused, et isegi kahjulikud mõjud on väga tõenäolised. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Võrdsed võimalused on sotsiaal- ja tööhõivepoliitikas keskse tähtsusega ning taasterahastut käsitlevates sätetes tuleks nõuda selliste reformide elluviimist. Komitee osutab oma mitmesugustele ettepanekutele riikides ebavõrdsuse vastu võitlemiseks, näiteks riigihangete süsteemi sidumine teatavate kriteeriumidega ja haavatavate rühmade toetusprogrammide (nt noortegarantii) kaudu. Sellega seoses tuleks edendada ka töökohtade kvaliteeti ja kollektiivläbirääkimiste süsteeme. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Taasterahastu vahenditest antav toetus võib leevendada survet riigieelarvele ja suurendada eelkõige suurema võlakoormusega riikide eelarvepoliitilist manööverdamisruumi, mida võidakse kasutada ka sotsiaalpoliitiliste meetmete parandamiseks, et vähendada ebavõrdsust. Lisaks soovitab komitee analüüsida tegureid, mis on COVID-19 kriisi silmas pidades mõne liikmesriigi rahandust märkimisväärselt halvendanud. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Üks suur probleem on ühtekuuluvuse ja koostoime tagamine ühtekuuluvuspoliitika ja taasterahastu „Next Generation EU“, eriti taaste- ja vastupidavusrahastu ning REACT-EU vahel. Taaste- ja vastupidavusrahastu protsessi raames esitatud ja avalikustatud riiklikest taaste- ja vastupidavuskavadest näib, et taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmidel on esmapilgul mitu ühist eesmärki. (4) Investeeringute suuna kindlaksmääramiseks kasutatavad protsessid näivad siiski väga erinevad, tekitades küsimuse, kas saavad need kaks toimida teineteisega kooskõlas. Ehkki programmide rakendamisel on oluline vältida kattuvusi ja segadust, on samuti vaja tagada, et programmid ei oleks vastuolus ega õõnestaks üksteist. Ühtekuuluvuspoliitika põhimõtted koos sidusrühmadega konsulteerimise rangete reeglitega tuleks taaste- ja vastupidavusrahastu menetlustesse üle võtta, et investeeringuid tulemuslikult sotsiaalse kaasatuse meetmetesse suunata. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ühtekuuluvuspoliitika pikaajalised traditsioonid hõlmavad rahaliste vahendite ja ressursside strateegilist eraldamist sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks, partnerlusi ning kohustust moodustada projektide valimiseks järelevalvekomiteesid, kus on esindatud palju sidusrühmi ja sotsiaalpartnereid. Kuigi nende põhimõtete tõhusus ei ole kvaliteetsete investeeringute tagamisel kindel, on see siiski aja jooksul auditite ja järelhindamiste abil üldiselt tõestust leidnud. Kahjuks kasutati neid tõestatud tavasid riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel ainult osaliselt. Komitee kutsub liikmesriike üles võtma riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise etapis kasutusele sellised tavad nagu järelevalvekomiteede loomine. Järelevalvekomiteedesse peaksid kuuluma sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kui vaatame kõige uuemat ühissätete määrust (5), millega reguleeritakse ühtekuuluvusfondide kasutamist, on reeglid, mille põhjal määratakse kindlaks meetmete rahastamiskõlblikkus, üsna selged. Näiteks sätestatakse artiklis 73, et „[t]egevuste valimiseks koostab korraldusasutus mittediskrimineerivad ja läbipaistvad kriteeriumid ja menetlused, mis tagavad juurdepääsuvõimalused puuetega inimestele ja soolise võrdõiguslikkuse“. Komitee on mures, et ühtekuuluvuspoliitika erineva õigusliku aluse tõttu (vt punkti 3.4) ei kajastata ühtekuuluvuspoliitikas sätestatud ebavõrdsuse vähendamise sätteid taasterahastu „Next Generation EU“ ega taaste- ja vastupidavusrahastu kasutamist reguleerivates eeskirjades piisavalt. On oluline, et ühtekuuluvuspoliitika sotsiaalse mõõtme ulatus ja selgus oleksid taasterahastu „Next Generation EU“ ning taaste- ja vastupidavusrahastu jaoks eeskujuks. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Partnerlusega seoses on artiklis 8 öeldud, et „[i]ga liikmesriik korraldab ja rakendab partnerluslepingu ja iga programmi tarbeks [...] tervikliku partnerluse“, mis hõlmab partnereid, nagu „pädevad asutused, kes esindavad kodanikuühiskonda, nt keskkonnavaldkonna partnerid, valitsusvälised organisatsioonid, ning sotsiaalse kaasamise, põhiõiguste, puudega inimeste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise ning diskrimineerimise vastu võitlemise eest vastutavad asutused“. Määruse lisas esitatud eeltingimustega määratakse ka rangelt kindlaks, et ELi rahalised vahendid ei tohi aidata kaasa institutsionaalses hoolduses olevate inimeste segregatsioonile. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ühtekuuluvuspoliitikaga sarnaselt nimetatakse taaste- ja vastupidavusrahastu kohaldamisalas ja eesmärkides sõnaselgelt ka majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Kuid kuna taasterahastu „Next Generation EU“ põhineb ettenägematute ja tõsiste majandusraskuste korral ELi toimimise lepingu artiklil 122, on peamine põhimõte solidaarsus. Taaste- ja vastupidavusrahastu põhineb seevastu ELi toimimise lepingu artiklil 175, mis tähendab, et ühtekuuluvus peaks olema eesmärk, mida kajastatakse riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades. (6) Riikide taaste- ja vastupidavuskavade nõrk territoriaalne mõõde võib avaldada potentsiaalset mõju ühtekuuluvuspoliitikale ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, sealhulgas sisemise ebavõrdsuse vähendamisele, riigi tasandist allpool olevate tasandite rollile ja mitmetasandilise valitsemise põhimõttele. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kattuvuste puhul tekitab erilist muret ühtekuuluvuspoliitika ning taaste- ja vastupidavusrahastu kattuvus teatavates valdkondades, sealhulgas rohe- ja digipöördes. Kuna taaste- ja vastupidavusrahastu kohaldamisala on ulatuslik ja hõlmab eri valdkondi, on keeruline määratleda selge rõhuasetus ja tagada kooskõla ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, st mis puudutab eri allikate eristamist, mis on allpool esitatud põhjustel väga oluline. See on veel üks põhjus, miks kodanikuühiskonna organisatsioonide jälgimine ja osalemine on nii olulised. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lisaks võidakse taaste- ja vastupidavusrahastut eelistada ühtekuuluvuspoliitikale, kuna surve (nt riiklike taaste- ja vastupidavuskavade erakorraline olemus, lühem kasutusaeg ja tihe ajakava) võtta rahalised vahendid kiiresti kasutusele üha kasvab, ning see võib vähendada tähelepanu ja suutlikkust tegeleda ühtekuuluvuspoliitika rahastamise kavandamise ja rakendamisega aastateks 2021–2027, tuues kaasa edasisi viivitusi ja ühtekuuluvusvahendite kasutamisega seotud probleeme. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kodanikuühiskond ja sotsiaalpartnerid on väsimatult töötanud kindlate sõnastuste tagamise nimel ühissätete määruses, millega reguleeritakse ühtekuuluvusfondide ja muude ELi vahendite kasutamist. Kõnealuses määruses, milles käsitletakse ajavahemikku 2021–2027, on selgelt sätestatud, kuidas tuleks kasutada vahendeid tõrjutud rühmade sotsiaalse kaasatuse edendamiseks, mitte nende segregeerimiseks. Samuti sätestatakse selged reeglid kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite kaasamiseks ELi rahastatud toimingute valimisse, juhtimisse ja järelevalvesse. See vastandub tugevalt taaste- ja vastupidavusrahastule. Artikli 18 lõike 4 punktis q nõutakse ainult, et riiklikud ametiasutused esitaksid konsultatsiooniprotsessi kokkuvõtte. Tegelikkuses on sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kaasamist käsitlevate üksikasjalikumate õigusnormide puudumine toonud kaasa liikmesriikide poolt täiesti ebapiisava avaliku arutelu ja äärmiselt halva läbipaistvuse, kusjuures paljud liikmesriigid ei tee oma riiklike taaste- ja vastupidavuskavade projekte üldse avalikult kättesaadavaks. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.10.1. | Komitee mõistab, et taasterahastu „Next Generation EU“ heakskiitmise ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade esitamise tähtaja vahele oli jäetud vähe aega. Komitee leiab siiski, et liikmesriigid oleksid pidanud kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega korraldama täielikke ja sisukaid konsultatsioone, võttes seda pigem kui võimalust aidata hõlpsamini kaasa kvaliteetsete riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisele ja mitte kui koormat, millele paljud liikmesriigid otsustasid vastu seista. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.11. | Avaliku kontrolli puudumine kavade koostamise perioodil on põhjustanud muret, et liikmesriigid kasutavad taaste- ja vastupidavusrahastut selleks, et hoida kõrvale eeskirjadest, mis takistavad neil kasutada ühtekuuluvusfonde teatavat liiki investeeringute jaoks. See on juba tõestust leidnud mõne vähese üldsusele kättesaadavaks tehtud riikliku taaste- ja vastupidavuskava projekti puhul, eriti seoses sotsiaalsesse kaasatusse investeerimise eeskirjadega. Kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite nõudmisel võeti kasutusele ühissätete määruses, eriti selle eeltingimustes sätestatud eeskirjad. Kui ei ole vaja näidata, et taaste- ja vastupidavusrahastust samaaegselt rahastatud meetmetega järgitakse heakskiidu saamiseks ühissätete määruse rangeid põhimõtteid, oleme palju vähem kindlad, et neid põhimõtteid järgitakse. Kuigi tuleb tunnistada, et ühissätete määruse endaga ei ole alati suudetud rahaliste vahendite väärkasutamist ära hoida, pakutakse määrusega vähemalt alust, mille põhjal vaidlustada või taotleda eeltingimustele mittevastava rahastamise peatamist. Taaste- ja vastupidavusrahastu kasutamisel ei ole kindel, kas rahaliste vahendite väärkasutamist on võimalik vaidlustada või peatada. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee kritiseerib asjaolu, et paljude riiklike taaste- ja vastupidavuskavade väljatöötamisel ei peetud kinni partnerluse põhimõttest. Komitee peab partnerluse põhimõtet ja organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist tõhusa poliitika ja isevastutuse peamiseks eelduseks. Partnerluspõhimõte on ühtekuuluvuspoliitika keskne osa. Oleme kohanud häid näiteid kodanike, kohalike kogukondade ja kodanikuühiskonna aktiivsest osalemisest. Riikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamiseks ja võimalikuks ümberkujundamiseks tuleks kasutusele võtta kaugeleulatuvam sidusrühmadega konsulteerimise süsteem, mis rajaneks partnerluse põhimõttel. Kohalikes küsimustes pakuvad kogukonna juhitud arengustrateegiad, integreeritud territoriaalsed investeeringud linnadesse, linnadega seotud uuenduslikud meetmed ja Interregi piiriülene koostöö palju projektinäiteid kogu EList ning see peaks kajastuma ka riikliku taaste- ja vastupidavuskava rakendamises. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Ebavõrdsuse vastu võitlemine ühtekuuluvuspoliitika, taasterahastu „Next Generation EU“ ning taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu

| 4.1. | Poliitikakujundajad on pandeemia arengu tõttu endiselt väga ebakindlad. Mitmes riigis on ajavahemikku 2019–2023 käsitlevad kasvuprognoosid madalamaks ümber hinnatud. ELi majanduskasvus saab olema märkimisväärseid ja suurenevaid erinevusi, mis on suuresti seletatav pandeemia erilaadse mõjuga eri majandussektoritele. Näiteks said rängalt kannatada suure turismisektoriga riigid, samuti on tõsiselt kahjustada saanud kunst ja meelelahutus, kaubandus, reisimine ja majutus ning jaekaubandussektor ja transport. (7) |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Lisaks süvendas pandeemia ühiskonnas esinenud pikaajalisi kitsaskohti, sealhulgas sissetulekute ja rikkuse ebavõrdne jaotumine, ebavõrdne juurdepääs tervishoiule ja haridusele ning erinev kokkupuude keskkonnakahjudega, ja põhjustas ka sotsiaalset ja majanduslikku tõrjutust. Näiteks Saksamaal kasvas pikaajaliste töötute arv üle miljoni. Töö kaotasid eelkõige ebakindlas töösuhtes töötajad, kuna selliste töötajate hulgas töötuks jäänute arv suurenes 40 %, kusjuures neist enamik olid noored ja naised. Üldiselt erineb ebavõrdsus olenevalt soost, vanusest ja hariduslikust taustast, aga ka piirkondade, sektorite ja ametikohtade kaupa. Tervisekriisi tagajärgede all kannatavad haavatavad rühmad, näiteks puuetega inimesed ja rändajad. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.2. | Tavaliselt põhjustavad majanduslangused vaesematele inimestele rohkem sissetulekukadu kui rikkamatele inimestele. Kui aga majandus paremuse poole pöördub, ei ole vaesemad inimesed esimesed, kes olukorrast taastuvad, mis tähendab seda, et näiteks finantskriisist põhjustatud sotsiaalset ebavõrdsust on tunda aastakümneid. Praegusest kriisist tulenev ebavõrdsuse suurenemine võib pandeemia kahjuliku mõju tõttu olla veelgi märkimisväärsem. Oleme näinud, et COVID-19-nakkust esineb kõige rohkem enim puudustkannatavatel inimestel, mis omakorda võib ebasoodsalt mõjutada nende sissetulekuid. Samuti on vaesemate inimeste puhul vähem tõenäoline, et nad saavad kaugtööd teha, mis on osutunud töökohtade kaotamise peamiseks teguriks. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Lisaks on eriti rängalt kannatanud sektorid, kus põhiosa moodustavad madala sissetulekuga töötajad (nt restoranid, reisimine, meelelahutus) (8). Kuna pandeemia kiirendas automatiseerimist ja digiüleminekut, sh tehisintellekt, suurenes nõudlus heade kutseoskustega tööjõu järele, samal ajal kui väheste oskustega töötajad langesid tööturult välja (9). Samuti on tõenäoline, et pikaajalisel töötusel on pikaajalisi tagajärgi, näiteks oskuste kaotus, ja see võib takistada selliste inimeste taasintegreerumist tööhõivesse. Pealegi mõjutas koolide ja ülikoolide sulgemine kõige enam ühiskonna haavatavamaid rühmi. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Lisaks mõjule, mida pandeemia avaldas materiaalsele heaolule, rõhutab komitee ka selle ebaproportsionaalset toimet inimeste ohutusele ja nende põhiõiguste kasutamisele. Kõigile on teada, et tervishoiu- ja hoolekandeasutustest said nakkuse leviku kolded, kus suri väga palju inimesi, eriti kui tegemist oli eakate ja puuetega inimestega. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Mõne liikmesriigi ülekoormatud haiglates kehtestati ka triaažisüsteem, et teha kindlaks, kellele võimaldatakse erakorralist ravi ja kellele mitte. Mõnel juhul esines tõsist diskrimineerimist. Vanust ja puuet kasutati patsientide tagasilükkamise õigustamiseks, mis tõi selgelt esile prioriteedid, mille alusel valitsused mõõdavad oma erinevate kodanike väärtust. On väga tähtis, et seda enam kunagi ei juhtuks ning et haavatavatesse inimestesse ei suhtutaks kui teisejärgulistesse kodanikesse. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | Komitee juhib tähelepanu ka kvaliteetsete andmete puudumisele rikkuse jagunemise kohta. Euroopa Keskpank jõudis aga juba 2016. aastal oma leibkondade eelarve ja tarbimise uuringus järeldusele, et leibkondade netovara jaotumine on euroalal tugevalt kallutatud, kuna rikkamale 10 %-le inimestest kuulub 51,2 % kogunetovarast (10). Muudes prognoosides on jõukuse jaotumine hinnatud veelgi ebavõrdsemaks, mis viitab sellele, et rikkaimale ühele protsendile leibkondadest kuulub kuni 32 % kogu rikkusest. COVID-19 süvendab rikkuse ebavõrdsust tõenäoliselt veelgi. Üldiselt näib, et see on suurendanud kokkuhoidu. Madala sissetulekuga leibkonnad on oma kulutusi vähendanud aga vähemal määral kui suure sissetulekuga leibkonnad. Toimetulekuvajaduste rahuldamise tarviduse tõttu jõudsid madala sissetulekuga leibkonnad kiiremini kriisieelsele tasemele kui suurema sissetulekuga inimesed (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pandeemia mõjutas naisi ebaproportsionaalselt. Naisi on suurema tõenäosusega koondatud, sundpuhkusele saadetud või nad on pidanud oma ametlikku tööaega mitmesugustel põhjustel vähendama. Nad on rohkem esindatud teatavates ametites, mida liikumispiirangud kõige raskemini tabasid, ning neist suuremal osal olid osalise tööajaga või alternatiivsed töölepingud. Ettevõtjad on pigem oma töötajaid aga alaliste töölepingutega kaitsnud. Lisaks lahkusid naised koolide sulgemisest tingitud lapsehoolduskohustuste suurenemise tõttu töölt või vähendasid oma tööaega. Samuti suurendas pandeemia tasustamata kodus töötamisest tingituna soolist ebavõrdsust (12). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Taasterahastu „Next Generation EU“ on mõeldud ühe peamise ELi vahendina kriisi kahjulike sotsiaalsete mõjude leevendamisel, sotsiaalse vastupanuvõime tugevdamisel ja tööhõive suurendamisel. Kuid selle edu sõltub selle rakendamisest. Selleks, et taastumine oleks võimalik, on tarvis, et erinevaid vahendeid kulutataks tõhusalt ja õigel ajal. Lisaks loob vahendite tõhus kasutamine ka liikmesriikide vahel usaldusliku õhkkonna. Kokkuvõttes on hädavajalik, et taasterahastut „Next Generation EU“ ei kasutataks lihtsalt juba enne pandeemiat kavandatud investeeringute jätkamiseks, vaid väga selgeks reageerimiseks reformide elluviimisele, et vältida kõige hullema mõju kordumist, mida COVID-19 on meie ühiskonnale avaldanud. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee kiidab heaks tõsiasja, et sotsiaalsed eesmärgid, eriti majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk, on lõimitud selle kuue sambaga ning et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade hindamise kriteeriumides hõlmatakse nende sotsiaalset mõju ning liikmesriigid peavad selgitama, kuidas taaste- ja vastupidavuskavad aitavad kaasa soolisele võrdõiguslikkusele ja kõigi jaoks pakutavatele võrdsetele võimalustele. Komitee on siiski mures, et sotsiaalne mõõde ei pruugi riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades piisavalt esindatud olla või et teatavad meetmed on tähistatud kui „sotsiaalsed“, kuigi need ei aita kaasa määruses täpsustatud sotsiaalsete eesmärkide saavutamisele. Siiani näib, et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade abil ei võidelda sotsiaalsete erinevuste vastu tulemuslikult. Kõigi riiklike taaste- ja vastupidavuskavade tugeva sotsiaalse mõõtme tagamiseks soovitab komitee, et komisjon töötaks välja mitte ainult sotsiaalkulutuste aruandluse metoodika, nagu on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 29 lõikes 4, vaid ka metoodika, millega hinnatakse riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas välja pakutud struktuurireformide sotsiaalmõju. Lisaks tuleb veelgi suurendada keskendumist õiglasele jaotamisele ja muuta see konkreetsemaks. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Taaste- ja vastupidavusrahastut tuleks kasutada reformide jaoks, et aidata liikmesriikidel pandeemia tagajärgedest taastuda. Komitee nõuab, et investeeringud suunataks ennekõike rühmadele, mida COVID-19 on kõige tõsisemalt mõjutanud, ning et tuleks õppida kogemustest neis valdkondades, kus nägime inimesi selle tervisekriisi ajal kõige rohkem kannatamas. Eraldi investeeringud peaksid olema suunatud selleks, et aidata inimestel naasta kvaliteetsesse tööhõivesse, eriti naistel, noortel, pikaajalistel töötutel, etnilistesse vähemustesse kuuluvatel inimestel, puuetega inimestel ja eakatel, kelle osakaal kogu ühiskonnas tõenäoliselt suureneb. Lõpetuseks tuleb tagada ka pensionisüsteemide kestlikkus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Kindlasti on vaja tugevdada riiklikke tervishoiuteenuseid ja avalikku hooldust, eriti liikmesriikides, kus COVID-19 kriisi tõttu on ilmnenud tõsiseid puudujääke. Komitee on arvamusel, et taaste- ja vastupidavusrahastu on liikmesriikidele ainulaadne võimalus seda liiki teenuseid reformida ja luua ka isikupärastatud toetuse pakkumisi oma kogukonna inimestele, sealhulgas isikliku abi ja koduteenuste pakkumine. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.9. | Tuleb ka tagada, et taasterahastu „Next Generation EU“ on kooskõlas inimväärsete töökohtade loomisega. Komitee soovitab rakendada sellist poliitilist lähenemisviisi, mis on Euroopa struktuurifondide kontekstis end juba tõestatud, nimelt siduda taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite väljamaksmine teatavate kriteeriumidega. Näiteks peaksid ettevõtted saama kasutada taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid üksnes siis, kui nad kohaldavad kollektiivlepinguid või loovad riiklike sotsiaalpartneritega sõlmitud kokkulepetest tulenevate siseriiklike seaduste ja eeskirjade alusel kvaliteetseid töökohti, lepivad kokku ebakindlate töökohtade (nt tähtajalised ja ajutised töösuhted, mille kehtestab tööandja ühepoolselt) arvu vähendamises või kui neil on tugevad ühise otsusetegemise struktuurid. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Esitada tuleb ka veel delegeeritud õigusaktid taaste ja vastupidavuse tulemustabeli ning sotsiaalkulutustest, sealhulgas lastele ja noortele tehtavatest kulutustest teatamise metoodika kohta. Komitee toetab sõnaselgelt Euroopa Parlamendi nõuet, et komisjon peab „tagama täieliku läbipaistvuse [selliste õigusaktide] heakskiitmise ajakava osas“, ning kiidab heaks selle, et Euroopa Parlament nõuab „nende delegeeritud õigusaktide kiiret heakskiitmist enne suvepuhkust“ (13). On väga vaieldav, et sotsiaalseid mõõtmeid käsitlevad kirjeldused tehakse kättesaadavaks pärast riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamist ja isegi pärast nende heakskiitmist. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kahjuks puudub ka konkreetne tingimus teatavas summas taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite kulutamiseks sotsiaalprojektidele. Sotsiaalsete eesmärkidega otseselt seotud kulutuste osakaal on tõepoolest ebaselge ja tundub olevat üsna väike. Komitee nõuab selget aruannet kulutuste jagamise ja kavandamise kohta ning projektide kohta, mis aitavad saavutada sotsiaalseid eesmärke üldiselt ja eriti sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärke. Samuti tuleb tagada, et keskkonnahoidlikud ja digitaalsed investeeringud ning kõik muud taasterahastu „Next Generation EU“ kulutused tehakse sotsiaalse kestlikkuse eesmärki arvestades. Jällegi nõutakse selgemat pilti kavandatud investeeringutest. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Probleemiks on kujunenud taaste- ja vastupidavuskavade sõltuvus Euroopa poolaasta protsessist, riigipõhistest soovitustest ja tingimuslikkusest, kuna viimastel aastatel on esitatud mitu vaieldavat soovitust, näiteks tervishoiukulude või pensionide asjus. Selle asemel et taaste- ja vastupidavusrahastu Euroopa poolaastaga siduda, oleks olnud asjakohasem kehtestada rahaliste vahendite selge eraldamine range tingimusena, mis tagab ELi vahendite tõhusa kasutuselevõtu. Arvestades, et rahaliste väljamaksete tegemine sõltub riigipõhiste soovituste rakendamisest, on veelgi olulisem reformida Euroopa poolaastat, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimise miinimumnõudeid, nagu on toodud esile komitee resolutsioonis organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamise kohta riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse (14). Vaja on ka riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi tõhusat kaasamist. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.12.1. | Seoses ühtekuuluvuspoliitika, taasterahastu „Next Generation EU“ ja riigipõhiste soovitustega soovitab komitee tungivalt keskenduda üksikasjalikult kõikidele ebavõrdsuse erinevatele aspektidele ning püüelda kestliku, vastupanuvõimelise ja kaasava majanduskasvu poole ja jälgida hoolikalt, kuidas vahendeid kulutatakse. Tuleb tagada, et kõik eurooplased jagaksid nii majanduse elavnemisest kui ka rohe- ja digipöördest saadavat kasu, pidades samal ajal silmas tööd digitaalse tõrjutuse ja kütteostuvõimetuse vastu võitlemiseks, kuna üleminek võib neid veelgi süvendada. |
| --- | --- |

4.12.1.

| 4.12.2. | Komitee tunnustab keskendumist Euroopa sotsiaalõiguste sambale ja sotsiaalsele tulemustabelile poolaasta protsessis ning seega ka taasterahastule „Next Generation EU“. Komitee nõuab siiski sõnaselgelt nende süsteemset integreerimist taasterahastusse „Next Generation EU“ ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade hindamist. Komitee juhib eriti tähelepanu Porto tippkohtumise kiiduväärt sõnumile, mille kohaselt peaksime heaolu mõõdupuuna SKP näitajast kaugemale vaatama. Taasterahastut „Next Generation EU“ ei tohi hinnata mitte üksnes selle koostoime põhjal Euroopa poolaastaga, vaid seda tuleb pidada ka territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning asjaomaste programmide elluviimise vahendiks. |
| --- | --- |

4.12.2.

| 4.13. | Kokkuvõttes kutsub komitee Euroopa Liitu üles kasutama taasterahastu „Next Generation EU“ pakutavat ainulaadset võimalust väga vajalike struktuurireformide kiirendamiseks ja edendamiseks, sotsiaal-, majandus- ja keskkonnapoliitika puuduste kõrvaldamiseks ning heaolule keskenduva lähenemisviisi rakendamiseks. Arvestades fondide pikaajalist mõju ja kasutamist, soovitab komitee saavutada erakondade, sotsiaalsete sidusrühmade, ettevõtjate, ametiühingute ja kodanikuühiskonna üksmeel, et tagada selle võimaluse õnnestumine võimalikult suures ulatuses. Komitee leiab, et Euroopa fondid ei ole ainult arvud, eesmärgid ja tähtajad, vaid sümboliseerivad seda, et Euroopa Liidul on ühine tulevikunägemus. |
| --- | --- |

4.13.

Brüssel, 23. september 2021. a.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

1

(2)  „Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse – mis toimib ja mis mitte?“- Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (ELT C 155, 30.4.2021, lk 1).

2

(3)  „The nonsense of Next Generation EU net balance calculations, Bruegel“ (Taasterahastu „Next Generation EU“ netobilansi arvutuste mõttetus, Bruegel).

3

(4)  Taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Komisjon.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

5

(6)  Taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Komisjon.

6

(7)  „The great COVID-19 divergence: managing a sustainable and equitable recovery in the European Union“ | Bruegel (Suured COVID-19-st tulenevad lahknevused: kestliku ja õiglase taastumise juhtimine Euroopa Liidus, Bruegel).

7

(8)  WP-2021-06_30032021.pdf.

8

(9)  Stantcheva_covid19_policy.pdf.

9

(10)  Euroopa Keskpank „The Household Finance and Consumption Survey: results from the Second wave“ (Leibkonna eelarve ja tarbimise uuring: teise laine tulemused), nr 18 / detsember 2016.

10

(11)  Stantcheva_covid19_policy.pdf.

11

(12)  Stantcheva_covid19_policy.pdf.

12

(13)  Resolutsiooni ettepanek Euroopa Parlamendi õiguse kohta saada teavet riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamise kohta.

13

(14)  „Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse – mis toimib ja mis mitte?“, Euroopa Majandus– ja Sotsiaalkomitee.

14

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/9

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamine Euroopas“

(omaalgatuslik arvamus)

(2021/C 517/02)

| Raportöör: | Christian MOOS |
| --- | --- |

Raportöör:

Christian MOOS

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus | |
| (poolt/vastu/erapooletuid) | 223/2/8 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

223/2/8

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Meediavabadus, sealhulgas ajakirjanike turvalisus ja julgeolek, ning meedia mitmekesisus on liberaalse demokraatia nurgakivid, nagu kõik liikmesriigid on ELi aluslepingutes kokku leppinud. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuigi Euroopa tervikuna on jätkuvalt vaba ja mitmekesise meediaga maailmajagu, on areng ELis murettekitav. Mõned liikmesriigid ei järgi enam liberaalse demokraatia tavasid, viies sõltumatu meedia poliitilise kontrolli alla ja piirates aktiivselt meedia mitmekesisust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Oht meediavabadusele ja meedia mitmekesisuse vähenemine ei piirdu vaid mõne üksiku liikmesriigiga, vaid on üldine suundumus kogu ELis. Kõik liikmesriigid peavad kiiresti rakendama meetmeid meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse säilitamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kuna mõned liikmesriigid ei soovi vajalikke meetmeid võtta, on ELi institutsioonid kohustatud jõustama Euroopa väärtusi ning tagama liberaalse demokraatia ja õigusriigi põhimõtte toimimise kõigis ELi liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Peamisteks kitsaskohtadeks on ajakirjanike turvalisuse, julgeoleku ja sõltumatuse tagamine kõikides liikmesriikides igal ajal, sõltumatu meedia kaitsmine poliitilise mõjutamise eest ning meetmed, mille abil võidelda poliitilisest tahtest ja majanduslikest nõudmistest ajendatud meedia mitmekesisuse vähenemise vastu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab Euroopa Parlamendi (1) ja komisjoni erinevaid aruandeid ja algatusi. Komitee rõhutab siiski, et peamine eesseisev ülesanne on teha konkreetseid edusamme meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse valdkonnas riiklikul tasandil, nagu rõhutasid Euroopa Nõukogu ajakirjanduse kaitse ja ajakirjanike turvalisuse edendamise platvormi partnerorganisatsioonid 2021. aasta aruandes (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub komisjoni üles kasutama viivitamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2020/2092, (3) mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks, et käsitleda tõsist ohtu meediavabadusele ja meedia mitmekesisusele mõningates liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse pakkuda välja meetmed ajakirjanike turvalisuse suurendamiseks ning rõhutab vajadust kehtestada üldsuse osalemise vastastele strateegilistele hagidele õiguslik keeld. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kutsub komisjoni üles muutma meediasektori avalikud hanked ja avaliku sektori toetuse meediaettevõtetele läbipaistvamaks ja õiglasemaks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab kindlalt komisjoni kavatsust võtta vastu Euroopa meediavabaduse seadus, et anda komisjonile tõhusad õiguslikud vahendid meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse jõustamiseks ühisturul. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee leiab, et erapooletu avalik toetus meediaettevõtetele on investeering kvaliteetsesse ajakirjandusse, samamoodi nagu sõltumatud ja erapooletud avalik-õiguslikud ringhäälinguettevõtted on asendamatu panus meedia mitmekesisusse. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee teeb ettepaneku luua täielikult sõltumatu Euroopa avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee rõhutab meediapädevuse edasise arendamise tähtsust ja toetab ettepanekut luua Euroopa amet, et parandada haridusprogrammide kaudu ELi kodanike meediaoskusi. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Meediavabadus ja meedia mitmekesisus kui demokraatia eeltingimus

| 2.1. | Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 19, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 lõikega 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 lõikega 1 on tagatud õigus otsida, saada ja levitada teavet ja ideid avaliku võimu sekkumiseta ja sõltumata riigipiiridest. Meedia sõltumatus ja mitmekesisus on selle teabevabaduse tagamiseks hädavajalikud. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 lõikega 2 tagatud meediavabadus ja meedia mitmekesisus on samuti demokraatia eeltingimused. Neid tuleb austada kõigil tasanditel, et liidu kodanikud saaksid tõhusalt kasutada oma õigust osaleda liidu demokraatlikus elus, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 10 lõikes 3. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mitmekesine meediamaastik koos erakondade ja kodanikuühiskonnaga annab asendamatu panuse arvamuste ja kavatsuste kujunemisse demokraatlikes otsustusprotsessides. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sõltumatu meedia annab asendamatu panuse läbipaistvuse põhimõtte rakendamisse, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 15 kohaselt liidu institutsioonidele ja muudele organitele siduv. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nn neljanda võimuna täidavad uurivad ajakirjanikud järelevalvaja rolli täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu kandjate ning erasektori tegevuse üle. Seda tehes suurendavad nad valitud otsustajate aruandekohustust kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Liikmesriigid, kus meediavabadus või mitmekesisus on piiratud, ei ole demokraatlikud ning rikuvad ELi väärtusi (ELi lepingu artikkel 2) ja eesmärke (ELi lepingu artikkel 3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kuigi mõned liikmesriigid on meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamisel jätkuvalt maailmas esirinnas, ei puuduta meediavabadust ähvardavad ohud ja meedia mitmekesisuse vähenemine ELis ainult üksikuid riike – ebasoodsad suundumused on erineval määral nähtavad kogu ELis. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Meediavabaduse ja mitmekesisuse vähenemine Euroopa Liidu sees õõnestab ELi suutlikkust toetada demokraatiat oma naabruses, kus hiljutised kriisid teatud riikides on näidanud, et meediavabaduse, meedia mitmekesisuse ja ajakirjanike julgeoleku olukord on mõnes riigis veelgi halvem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Mõned ELi liikmesriigid on nüüdseks demokraatlike riikide ringist lahkunud ja ilmutanud viimasel kümnendil kiireimat arengut autokraatia suunas maailmas. Meediavabaduse ja mitmekesisuse piiramine on olnud selle arengu üks tunnusjooni. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pandeemia on seda arengut veelgi kiirendanud või on seda kasutatud, et seadustada edasisi rünnakuid meediavabadusele. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Piirideta Reporterite 2021. aasta ajakirjandusvabaduse indeks ning Freedom House’i „Freedom and the Media“ ja „Freedom on the Net“ aastaaruanded näitavad selgelt, et EL võitleb selle nimel, et kaitsta oma väärtusi kodus (4). |
| --- | --- |

2.11.

3.   Ohud meediavabadusele ja meedia mitmekesisusele

3.1.   Oht ajakirjanikele

| 3.1.1. | Selleks, et meedia saaks oma ülesannet täita, peavad ajakirjanikud saama takistamatult töötada, olles kindlad, et EL ja kõik selle liikmesriigid kaitsevad neid kui üksikisikuid igal ajal täielikult. Nüüd see enam nii ei ole. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Alates 2015. aastast on ELis nende töö käigus või selle tagajärjel tapetud vähemalt 16 ajakirjanikku. Daphne Caruana Galiziat, Giorgos Karaivazi, Ján Kuciaki ja tema kihlatut Martina Kušnírovát, Lyra McKeed, Peter de Vriesi ning nende kolleege ei tohi unustada. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ajakirjanikke ähvardab üha suurem verbaalsete ja füüsiliste rünnakute oht ning eelkõige on muutumas ohtlikumaks protestide ja meeleavalduste kajastamine, kusjuures see oht ähvardab nii meeleavaldajate kui ka korrakaitsejõudude poolt. Pandeemiaga seotud rohkem kui saja juhtumiga on oht Euroopas saavutanud uued mõõtmed (5). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Mõnes ELi mittekuuluvas riigis on ajakirjanike olukord katastroofiline. Drastilised arengud Valgevene sõltumatute ajakirjanike vastu on selle üks väga murettekitav näide. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Sotsiaalmeedia ja seal täheldatud grupidünaamika langetavad ahistamise ja ähvarduste lävendit. On algatatud mõningaid kooskõlastatud kampaaniad, mille eesmärk on takistada meediakanalite või üksikajakirjanike tööd. See tõstatab küsimuse, kas ei peaks sotsiaalmeedia platvorme põhivabadusi piiramata reguleerima. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Naisajakirjanikud satuvad meessoost kolleegidest tõenäolisemalt verbaalsete ja füüsiliste rünnakute sihtmärgiks, samuti on nad sageli misogüünse, seksuaalse või agressiivmeheliku veebiahistamise ja -ähvarduste ohvrid. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Mõnes liikmesriigis on desinformatsiooni vastu võitlemise meetmed ja laimukeeld kujundatud nii, et neid saaks kasutada sündmuste kriitilise kajastamise kriminaliseerimiseks ning ajakirjanike ähvardamiseks vangistuse või suurte trahvidega. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Üldsuse osalemise vastaseid strateegilisi hagisid kasutatakse üha enam kodanikuühiskonna sidusrühmade ja ajakirjanike vaigistamiseks. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Praegused majandusprobleemid, millega meediaettevõtted silmitsi seisavad, on viinud alalise lepingu alusel töötavate ajakirjanike arvu vähenemiseni. Vabakutseliste ajakirjanike puhul, kes on üha ebakindlamas ja haavatavamas olukorras, ohustavad kohtuvaidlused elatist isegi siis, kui esitatud väited on alusetud. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Eelkõige kohalikul tasandil valitsevad enneolematud „uudistekõrbed“ ning sageli asendatakse sõltumatu meedia nn munitsipaaluudistega ja tasuta ajalehtedega, mis kuuluvad kohalikule majanduslikule ja poliitilisele eliidile ning võivad ohustada meediavabadust ja mitmekesisust. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Ähvarduste eesmärk on tekitada enesetsensuuri. Need õõnestavad meediavabadust Euroopas. |
| --- | --- |

3.1.11.

3.2.   Ohud meediavabadusele

| 3.2.1. | Selleks, et meedia saaks vabalt toimida, peab selle vabadust ja mitmekesisust tagav õigusraamistik garanteerima, et ajakirjanikud ja meediaettevõtted saaksid teha oma tööd ilma poliitilise sekkumiseta. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Mitmes liikmesriigis tuntakse tõsist muret meediat reguleerivate asutuste sõltumatuse pärast, sest mõnel juhul on need valitsuste jaoks de facto vahendid meediamaastiku mõjutamiseks. Tõeliselt sõltumatud meedia vabatahtliku eneseregulatsiooni organid võivad olla vahendiks, mis kaitseb meediat poliitilise mõju eest. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Mõned liikmesriigid kasutavad meedia mõjutamiseks diskrimineerivaid maksuseadusi ja sihtotstarbelisi reklaamieelarveid. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Mõned liikmesriigid on kasutanud ära ohtu levitada desinformatsiooni pandeemia kohta selleks, et seadustada ajakirjandusvabaduse piiranguid ning vältida kriitilise teabe edastamist kriisi ohjamise kohta. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Avalik-õiguslik meedia, mis on otsese või kaudse poliitilise kontrolli all järelevalveorganite kaudu, kes ei järgi täielikult ajakirjandusvabadust, kujutab endast tõsist ohtu meediavabadusele. Üha enam püütakse avaldada sõltumatute meediakanalite tegevusele otsest poliitilist mõju, samuti teevad poliitikud verbaalseid rünnakuid ning algatatakse kohtumenetlusi kriitilise meedia ja ajakirjanike vastu. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Mitmes liikmesriigis on meediaettevõtjate liigne lähedus valitsusele või valitsuse poolt ametisse määratud isikutele, samuti põhjendamatult suure turuosaga meediaettevõtete kuulumine erakondadele või riigile märkimisväärselt piiranud meediavabadust ja meedia mitmekesisust. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Isegi toimiva liberaalse demokraatiaga riikides seatakse kahtluse alla sõltumatu ja erapooletu avalik-õigusliku ringhäälingu roll arvamuste mitmekesisuse tagajana ning kutsutakse üles avaldama poliitilist mõju programmide koostamisele ja levitatavale sisule. |
| --- | --- |

3.2.7.

3.3.   Ohud meedia mitmekesisusele

| 3.3.1. | Viimase kolme aasta jooksul on konsolideerumine ELi meediaturul, sealhulgas reklaamiturul ja turustuskanalites, märkimisväärselt suurenenud ning kujutab endast keskmist või suurt ohtu meediavabadusele kogu ELis, selgub 2020. aasta meedia mitmekesisuse seirest (6). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Digipöördest tulenevad muutused meediakasutuses seavad kahtluse alla väljakujunenud meedia ärimudelid. Eriti mõjutab see kohaliku tasandi ajalehti ja väikeseid meediaväljaandeid, mis on ELi meedia mitmekesisuse selgroog. Need on muutumas poliitiliselt juhitud konsolideerimise lihtsaks sihtmärgiks. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Digitaalmeedia üha suurenev tähtsus kasvatab suurte platvormide turujõudu – ja seega ka nende mõju arvamustele –, kuid välisettevõtetena hiilivad need sageli kõrvale Euroopa õigusaktidest. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Pandeemia majanduslikud tagajärjed, eelkõige reklaamitulude vähenemine, kiirendavad käimasolevaid muutusi meediaturul ja piiravad meedia mitmekesisust veelgi. |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Soovitused meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tugevdamiseks Euroopas

4.1.   Üldised soovitused

| 4.1.1. | Komitee märgib, et üksikisikud ja valitsused, kes seavad oma sõnade või tegevusega kahtluse alla meedia vabaduse või mitmekesisuse, ei sobi ELi institutsioonide või nende ettevalmistavate organite eesistujaks ega liitu esindama. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks, tugevdas õigusriigi tagamise vahendite, sealhulgas meediavabaduse ja mitmekesisuse paranduslikku osa. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Komitee tunnustab asjaolu, et Euroopa Komisjoni õigusriigi aruanne, sealhulgas riikide seire meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse üle, ning Euroopa Liidu Nõukogus toimunud arutelu on samuti tugevdanud õigusriigi tagamise vahendite ennetuslikku osa ELis. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Komitee kutsub üles suurendama ennetusliku osa tõhusust, lisades tulevikus õigusriigi aruande riigipõhistesse peatükkidesse liikmesriike käsitlevaid reformisoovitusi, mille rakendamist hinnatakse järgmise aasta aruandes. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Komitee on pühendunud sellele, et meediavabaduse ja mitmekesisuse kaitse oleks Euroopa tuleviku konverentsi keskmes, et suurendada teadlikkust selle probleemi tähtsusest ja intensiivistada veelgi arutelu vajalike meetmete üle. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Soovitused ajakirjanike kaitse kohta

| 4.2.1. | Komitee rõhutab, et ajakirjanike parim kaitse on kõigi nende vastu suunatud ahistamisjuhtumite, ähvarduste ja rünnakute nõuetekohane menetlemine. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee kutsub komisjoni üles kasutama viivitamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks, et käsitleda tõsist ohtu meediavabadusele ja meedia mitmekesisusele mõningates liikmesriigis. See hõlmab selgelt meediavabadust rikkuvate liikmesriikide jaoks juurdepääsu keelamist Euroopa rahalistele vahenditele. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Komitee toetab Euroopa Parlamendi seisukohta (7) esitada komisjoni tegevusetuse korral hagi ELi toimimise lepingu artikli 256 alusel. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Komitee tunnustab komisjoni kava teha konkreetseid ettepanekuid ajakirjanduse kaitset ning ajakirjanike ja teiste meediaosalejate turvalisust käsitleva Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituse (8) järjepidevaks rakendamiseks kõigis liikmesriikides ning jälgida selle järgimist oma õigusriigi aruande raames. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Komitee tunnustab komisjoni võetud kohustust toetada rahaliselt projekte, mis on seotud ajakirjanike õigusliku ja praktilise kaitsega, ning soovitab lisaks sellele kaaluda võimalusi tagada, et liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemid kataksid ajakirjanike ja eelkõige vabakutseliste ajakirjanike ametialaseid riske. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide julgeolekuasutused on kohustatud ajakirjanikke kaitsma. Komitee teeb ettepaneku tõhustada politsei koolitust ajakirjanikega suhtlemiseks, kaasates ajakirjandusliite ja ajakirjanike organisatsioone, et edendada parimate tavade vahetamist. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Seoses ajakirjanike kaitsmisega ahistamise ja ähvarduste eest internetis juhib komitee tähelepanu oma arvamusele ebaseadusliku veebisisu vastu võitlemise kohta (9) ja rõhutab ajakirjanike erilist haavatavust nende väga nähtava avaliku rolli tõttu. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kõigi rakendatavate meetmete puhul tuleb arvesse võtta soolist võrdõiguslikkust ja vähemuste hulka kuuluvate ajakirjanike kaitset. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Komitee tunnistab, et läbipaistvuse põhimõtte ja teabevabaduse õiguse tagamine on paranenud ELi tasandil, kuid mitte kõigis liikmesriikides. Komitee kutsub kõiki liikmesriike üles järgima täielikult ELi standardeid ja juhib tähelepanu edasiste paranduste vajadusele, sealhulgas ELi tasandil (10). |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Komitee kiidab heaks üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide eksperdirühma loomise ja komisjoni kavatsuse esitada 2021. aasta lõpuks ettepanek, et kaitsta ajakirjanikke ja kodanikuühiskonda üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide eest. Komitee usub, et üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide õiguslik keeld on ülimuslik täiendavate meetmete suhtes, millega toetatakse mõjutatud osalejaid. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Komitee rõhutab kodanikuühiskonna algatuste, näiteks Euroopa üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide vastase koalitsiooni (11) tähtsust ajakirjanike kaitsmisel üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide eest ning kutsub üles suurendama ELi toetust. |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Komitee märgib, et seoses üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagidega ei tohi Brüsseli I (12) ja Rooma II (13) määruse sätted tuua kaasa õiguskaitse vähenemist seeläbi, et pahatahtlikes kohtuasjades (laimuturism) on võimalik valida kohtualluvust. Komitee rõhutab, et seda tuleb kahe määruse eelseisva läbivaatamise käigus silmas pidada. |
| --- | --- |

4.2.12.

4.3.   Soovitused meedia sõltumatuse tugevdamiseks

| 4.3.1. | Komitee kutsub komisjoni üles täiendama õigusriigi aruande metoodikat, hinnates riikliku ja avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatust. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et tõhus korruptsioonijuhtumite menetlemine pakub teatavat kaitset valitsuse sekkumise eest meediasse, ning kutsub seetõttu komisjoni üles lisaks korruptsioonivastaste standardite jõustamisele rakendama kõiki vajalikke meetmeid olenemata poliitilistest kaalutlustest, tagamaks, et uue mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „NextGenerationEU“ raha ei kasutataks meedia mitmekesisuse piiramiseks või muude korruptsioonivormide jaoks. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Komitee kutsub kõiki liikmesriike üles looma Euroopa läbipaistvusregistri eeskujul riiklikke läbipaistvusregistreid, kuna need muudavad ka poliitikute ja meediaettevõtjate vahelised kontaktid läbipaistvaks. Läbipaistvusregistrid tuleks integreerida kogu ELi hõlmavasse mitmetasandilisse läbipaistvusregistrisse. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Komitee kutsub komisjoni üles uurima, kas katseprojekti avalikult kättesaadava andmebaasi loomiseks meediamajanduse omandiõiguse kohta saab arendada nii, et see hõlmaks teavet meediaettevõtete edendamise ja lepingute sõlmimise kohta ELi, selle liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, avalik-õiguslike asutuste, riigi osalusega äriühingute ja eraettevõtjate poolt, milles üks või mitu neist üksustest omab enamikku hääleõigusega aktsiatest. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Komitee kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku kogu ELi hõlmavate miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad kõiki punktis 4.3.4 nimetatud üksuste korraldatavaid riigihankeid ja meediaettevõtete toetamist. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Komitee tunnustab komisjoni ettepanekuid desinformatsiooni vastu võitlemiseks sotsiaalmeedias nii üldiselt (14) kui ka seoses COVID-19-ga, (15) kuid juhib tähelepanu ohule, et liikmesriigid võivad kasutada desinformatsiooni vastast võitlust meediavabaduse piiramise õigustamiseks. Desinformatsiooni ja vihakõne nähtusi tuleb viivitamatult põhjalikult uurida, muu hulgas komitee edasistes arvamustes. |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   Soovitused meedia mitmekesisuse tugevdamiseks

| 4.4.1. | Komitee kritiseerib asjaolu, et komisjoni õigusriigi aruandes taandatakse turu mitmekesisuse küsimus meedia omandiõiguse läbipaistvusele ning jäetakse tähelepanuta turu konsolideerumise ulatus. Komitee kutsub komisjoni üles kohandama aruande metoodikat, et tulevikus paremini kajastada seda, mil määral on meedia mitmekesisus kõigis liikmesriikides ohus. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komitee tunnustab komisjoni Euroopa meedia digikümnendi tegevuskava (16) ja selle eesmärki säilitada uudismeedia avaliku hüvena, ning eelkõige Euroopa toetuse pakkumist, et vältida meedia mitmekesisuse piiramist pandeemia tagajärjel. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komitee rõhutab, et kvaliteetne ajakirjandus vajab kestlikku majanduslikku alust, ning kutsub üles jätkama ELi toetusega meediaettevõtetele investeeringuna heasse ajakirjandusse. Investeeringud aitavad lõpetada meediasektori konsolideerimisprotsessi, mis ohustab meediaturu mitmekesisust. See ei välista meediaettevõtete võimalust õiguspäraselt osta teisi meediaväljaandeid või luua strateegilisi liite – kui järgitakse läbipaistvuse põhimõtet ega looda monopole –, kuna majanduslikult kestlikud meediaettevõtted tagavad oma sõltumatuse. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Komitee märgib, et meediaettevõtete väärtus seisneb nende mitmekesisuses ja et nn riiklike meistrite loomine hävitab selle väärtuse, mis eristab meediat ja loomemajandust teistest majandussektoritest. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Sõltumatu meedia tegutsemisruumi ahenemine nõuab kiireloomulisi avaliku ja erasektori toetusmehhanisme, et säilitada ajakirjandust kui avalikku hüve. Vaja on rohkem teadusuuringuid, et tagada tõhusad riiklikud toetusmehhanismid, millega garanteeritakse täiesti vaba konkurentsi kriteeriumid ja uued innovatiivsed kestlikud ärimudelid avalikku huvi esindavale ajakirjandusele. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Komitee toetab kindlalt komisjoni kavatsust võtta vastu Euroopa meediavabaduse seadus, et anda Euroopa Komisjonile tõhusad õiguslikud vahendid meediavabaduse ja mitmekesisuse jõustamiseks kõigis liikmesriikides. Komitee kutsub komisjoni üles uurima, kuidas saaks Euroopa konkurentsiõiguse juurutamise ja arendamisega peatada meediaturu edasist konsolideerumist, eriti riikide valitsuste juhitavat konsolideerumist, et vältida meediamonopolide loomist ELi riiklikel meediaturgudel, iseäranis valitsuste või neile lähedaste osalejate poolt. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Komitee juhib tähelepanu oma arvamusele komisjoni algatuse kohta, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi, (17) ning märgib, et kõnealune maks tasakaalustab tõenäoliselt konkurentsimoonutusi traditsioonilise ja digitaalmeedia (eriti välismaal asuvate meediakanalite) vahel. |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | Komitee rõhutab sõltumatu ja erapooletu avalik-õigusliku ringhäälingu tähtsust meedia mitmekesisuse tagamisel ning juhib tähelepanu ELi lepingu protokollis nr 29 sisalduvale kokkuleppele. |
| --- | --- |

4.4.8.

| 4.4.9. | Komitee märgib, et vaba turg ei suuda pakkuda kogu ELi hõlmavaid meediateenuseid ringhäälingu valdkonnas, ning kutsub seetõttu üles looma sõltumatu ja erapooletu Euroopa avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni. |
| --- | --- |

4.4.9.

| 4.4.10. | Kõikidel juhtudel, kui vaba turg ei suuda tagada meedia mitmekesisust, näeb komitee sõltumatut ja erapooletut avalik-õiguslikku ringhäälingut selle tagamise mudelina, sealhulgas veebi- ja trükimeedias. |
| --- | --- |

4.4.10.

| 4.4.11. | Komitee rõhutab, et takistusteta juurdepääs meediale on meediavabaduse oluline osa, ning väljendab muret selle pärast, et meedias esineb üha enam otsest või kaudset diskrimineerimist puude alusel. Komitee kutsub üles jõustama õigusakte, et kõrvaldada piiravad tavad, mis kahjustavad üksikisiku osalemist meediavabaduses ja meedia mitmekesisuses või teevad selle olematuks. |
| --- | --- |

4.4.11.

4.5.   Soovitused meediapädevuse parandamiseks

| 4.5.1. | Komitee toetab komisjoni arvukaid ettepanekuid kodanike meediapädevuse parandamiseks, (18) pöörates erilist tähelepanu digioskustele. See on äärmiselt oluline, et suurendada kodanike vastupanuvõimet desinformatsioonile. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Komitee toetab ettepanekut luua Euroopa kodanikuhariduse amet, et parandada haridusprogrammide kaudu ELi kodanike meediaoskusi. Komitee kutsub komisjoni üles uurima võimalust sellise keskse institutsiooni peatseks loomiseks ning tagama, et üks selle ülesannetest oleks pakkuda koolitust meediapädevuse valdkonnas ja iseäranis digitaalse meediaga seotud küsimustes. |
| --- | --- |

4.5.2.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi liikme Magdalena Adamowiczi raport – Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsioon meediavabaduse tugevdamise kohta: ajakirjanike kaitse Euroopas, vaenukõne, desinformatsioon ja platvormide roll (ELT C 425, 20.10.2021, lk 28).

1

(2)  https://www.coe.int/en/web/media-freedom.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1).

3

(4)  Piirideta Reporterid, 2021. aasta ajakirjandusvabaduse indeks, https://rsf.org/en/ranking (vaadatud 24. mail 2021).

4

(5)  Rahvusvaheline võrgustik International Press Institute, „COVID-19: Number of Media Freedom Violations by Region“, https://ipi.media/covid19-media-freedom-monitoring/ (vaadatud 8. aprillil 2021).

5

(6)  Elda Brogi ja teised, „2020: Monitoring Media Pluralism in the Digital Age. Application of the Media Pluralism Monitor in the European Union, Albania and Turkey in the years 2018-2019“, Fiesole, lk 50.

6

(7)  P9_TA(2021)0103.

7

(8)  CM/Rec(2016)4.

8

(9)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 19.

9

(10)  ELT C 487, 28.12.2016, lk 51; ELT C 13, 15.1.2016, lk 192.

10

(11)  https://www.the-case.eu.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 351, 20.2.2012, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma II) (ELT L 199, 31.7.2007, lk 40).

13

(14)  COM(2020) 790 final.

14

(15)  JOIN(2020) 8 final.

15

(16)  COM(2020) 784 final.

16

(17)  ELT C 367, 10.10.2018, lk 73.

17

(18)  JOIN(2020) 8 final; COM(2020) 624 final; COM(2020) 784 final; COM(2020) 790 final.

18

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/16

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Erakorralised meetmed tööhõive ja sissetuleku toetamiseks pandeemiakriisi ajal“

(omaalgatuslik arvamus)

(2021/C 517/03)

| Raportöör: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Raportöör:

Cinzia DEL RIO

| Täiskogu otsus | 26.4.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 211/1/4 |

Täiskogu otsus

26.4.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

211/1/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks ELi strateegia pandeemiakriisiga võitlemisel, liikmesriikide majandus-, sotsiaal- ja tervishoiusüsteemide taaselustamisel ja vastupidavamaks muutmisel ning tootmissüsteemi, inimeste tööhõive ja sissetulekutoetuse tagamisel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab TERA rahastu kui Euroopa solidaarsuse uuendusliku rahastamisvahendi loomist töökohtade säilitamiseks, töötajate sissetuleku ja ettevõtete toetamiseks, samuti ELi integratsiooni ja sotsiaalmajandusliku vastupanuvõime parandamise vahendina. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab TERA sotsiaalset väärtust, mis sotsiaalsete algatuste rahastamiseks mõeldud võlakirjade emiteerimisega ennetab taasterahastu „NextGenerationEU“ mehhanismi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab tervitatavaks TERA meedet, mis tööaja vähendamise kavade, sissetulekutoetuse ja ettevõtlustoetuse rahastamisega on aidanud kogu töötavast elanikkonnast veerandit, säilitades töökohti ja ettevõtete tootlikkust ning avaldades positiivset mõju majandusele ja tööturule. Siiski tuleb märkida, et senised andmed ei tõsta piisavalt esile eri riikides rahastatavaid üksikmeetmeid, nende summasid ega abiga hõlmatud töötajate kategooriaid. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee teeb ettepaneku luua rahastu kogu tegevuse ajaks TERA toimimise vaatluskeskus ning kaasata sotsiaalpartnereid ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone, kes aitaksid jälgida ja hinnata rahastatavate meetmete mõju eri riikides, sealhulgas teha kindlaks tulevikuks sobivaid mudeleid tööaja vähendamiseks ja sissetuleku toetamiseks sarnastes kriisiolukordades. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Majanduskriisi ajal on otsustav tegur otsuste ja valikute tegemise kiirus. Seepärast hindab komitee, kui ruttu komisjon TERA loomise ja läbirääkimised liikmesriikidega lõpule viis, näidates sellega oma suutlikkust kriisi tõsidusele vastavalt reageerida. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab ühendada TERA kasutamise aktiivse tööturupoliitikaga ning väljaõppe- ja ümberõppevõimalustega, mille eesmärk on luua stabiilseid ja kvaliteetseid töökohti ning seista vastu halvasti tasustatud, killustatud ja ebastabiilsetele töövormidele, mis ei taga piisavat sotsiaalkindlustuskaitset ja omakorda mõjutavad ka avalikke hoolekandesüsteeme. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee usub, et TERA on üks vahenditest, mis pakub tööandjatele hoolimata tootmise vähenemisest stiimuleid oma töötajaid hoida. Kollektiivlepingutega on võimalik julgustada tegevusi, mis võimaldavad eraldada osa tööajast koolitusele. Osa tööaja asendamine koolitustega võimaldab ettevõtetel kohandada töötajate oskusi, sealjuures tasub koolitusel osalevate töötajate töötundide eest TERA. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab, et Euroopa sotsiaalset mõõdet on vaja kujundada ja täiendada senisest sidusamalt, tagades samal ajal Euroopa konkurentsivõime maailmas ning arvestades ka uusi rohe- ja digipöörde ülesandeid, võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas määratletud meetmeid, sealhulgas sekkumisi ja investeeringuid tööhõive, koolituse ja aktiivse tööturupoliitika toetamiseks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab komisjoni teatist, millega peatatakse stabiilsuse ja kasvu pakti üldine vabastusklausel, ning nõuab üleminekut läbivaadatud ja tasakaalustatud majandusjuhtimise raamistikule, mille eesmärk on edendada tulusaid investeeringuid. Oluline on aidata viia liikmesriikidel riigi rahandus jätkusuutlikule tasemele, suurendades seeläbi investeerimiskindlust. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee on seisukohal, et sotsiaalpartneritega arvestamine ja nende osalemine on Euroopa ja riikliku poliitika lisaväärtus. Seetõttu on nende osalemine oluline ka TERA kaasrahastatavates meetmetes, keskendudes ka kollektiivläbirääkimistele kriisist enim mõjutatud sektorites. Sealjuures on määrava tähtsusega see, et sotsiaalpartnerite osalus oleks tegelik ja õiguspärane, mitte pelgalt formaalne. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee tunnistab täielikult TERA positiivseid tulemusi, mida on rõhutatud komisjoni 2021. aasta märtsi aruandes, ning toetab ettepanekut selle ELi sotsiaal-majandusliku integratsiooni ja vastupanuvõime vahendi stabiliseerimiseks, et toetada töötajaid ja ettevõtjaid kriisiaegadel, nagu praegu. Selle aluseks tuleb võtta järelevalve ja hindamine TERA vaatluskeskuse poolt, mille komitee soovitab luua. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee väljendab heameelt komisjoni soovituse (EL) 2021/402 (1) üle, milles rõhutatakse strateegilist lähenemist, kuidas minna pandeemia ajal vastuvõetud erakorralistelt meetmetelt järk-järgult üle uutele meetmetele, mis on vajalikud töökohtade hoogsa taastumise tagamiseks, eelkõige rõhutatakse aktiivset tööturupoliitikat, näiteks ajutisi värbamisstiimuleid haavatavate rühmade puhul, oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalusi ning ettevõtlustoetust, sh sotsiaalmajanduse jaoks. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Euroopa majandus on käimasoleva pandeemia tõttu tõsiselt kahjustada saanud. Komitee kiidab majanduslikke ja sotsiaalseid meetmeid, mida EL on erakorraliste vahenditega pandeemiakriisi tagajärgedega võitlemiseks kasutanud, kuivõrd need on suurepärane võimalus kujundada õiglasemat ja kaasavamat Euroopat, konkurentsivõimelise turuga sotsiaalmajandust ning tegeleda rohe- ja digipöördega seotud uute katsumustega. Peale taasterahastu „NextGenerationEU“ on nende vahendite hulgas järgmised:






  — | ELi eelarve-eeskirjade paindlikkuse raames võetud riiklikud meetmed; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

ELi eelarve-eeskirjade paindlikkuse raames võetud riiklikud meetmed;

| — | riiklikud meetmed likviidsuse toetamiseks, mis on heaks kiidetud riigiabi ajutiste ja paindlike eeskirjade alusel; |
| --- | --- |

—

riiklikud meetmed likviidsuse toetamiseks, mis on heaks kiidetud riigiabi ajutiste ja paindlike eeskirjade alusel;

| — | Euroopa Investeerimispanga (EIP) poolt ettevõtetele tagatud krediidiliinide tugevdamine uue garantiifondi loomise näol; |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispanga (EIP) poolt ettevõtetele tagatud krediidiliinide tugevdamine uue garantiifondi loomise näol;

| — | Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM), mis võeti kasutusele Lissaboni lepingu muudatustega tingimusteta tervishoiulaenude pakkumiseks; |
| --- | --- |

—

Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM), mis võeti kasutusele Lissaboni lepingu muudatustega tingimusteta tervishoiulaenude pakkumiseks;

| — | eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA). |
| --- | --- |

—

eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA).

| 2.2. | Käesolevas arvamuses kavatseb komitee analüüsida erakorraliste meetmete mõju tööpuuduse piiramisele, sissetulekute säilitamisele ja ettevõtete toetamisele, pöörates erilist tähelepanu TERA rahastule. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2020. aasta aprilliks oli eri Euroopa riikides rohkem kui 50 miljonit töötajat kaasatud tööaja vähendamise programmidesse (2) või sarnastesse meetmetesse, mis on loodud kindla sihiga tegeleda ajutise, osalise või kogu tööaja kaotusega. Eurofound registreeris 500 meedet, millest enamik oli mõeldud ettevõtetele antavaks abiks (35 %), sissetulekutoetusteks (lisaks tööaja vähendamise meetmetele, 20 %) ja tööhõive kaitsmiseks (13 %) (3). Kõige rohkem tabas kriis tootmise, kaubanduse, teenuste, turismi- ja kultuurivaldkonnas tegutsevaid ettevõtteid (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Enamikus Euroopa riikides kehtivad mitmesugused tegemata jäänud töötundide toetamiseks ette nähtud kompensatsioonid, mida kasutatakse majanduskriisi ajal kõige enam töökohtade kaitsmiseks, sest neil on positiivne mõju nii töötajatele kui ka ettevõtetele. TERA programmi 2020. aasta tutvustamise aruandes rõhutab Euroopa Komisjon, et kuna lühendatud tööaja kavadega õnnestub vähendada asjatuid koondamisi, võivad sellised kavad vähendada ka ajutise šoki tõsisemaid ja pikaajalisemaid negatiivseid tagajärgi liikmesriikide majandusele ja tööturule. See aitab perekondadel säilitada sissetulekuid ning ettevõtjate ja majanduse kui terviku jaoks aitab see säilitada tootmisvõimsust ja inimkapitali (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Riikides, kus sellised programmid olid juba olemas, on valitsused võtnud sihtotstarbelisi meetmeid, et lihtsustada juurdepääsu ja abikõlblikkuse kriteeriume, laiendada katvust ja suurendada majanduslikku toetust, kuid riikide vahel valitsevad selles suured erinevused (6). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Need meetmed on võimaldanud ettevõtetel saada hakkama vastavalt majandustegevuse vähenemisele toimunud tööaja vähendamisega piiratud või olematute kuludega, kahandades oluliselt likviidsuse puudumise tõttu ohustatud töökohtade arvu. Teatavad ebatüüpiliste töökohtadega töötajate kategooriad on mitmetes ELi riikides jäänud toetuse vormidest välja, eriti lühiajaliste lepingutega töötajad, mõnel juhul ka renditöötajad, ja tähtajaliste lepingutega töötajad, teisalt on abi laiendatud mõnele füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vormile (7). Kõnealustele toetustele juurdepääsemiseks on riikide lõikes erinevad meetodid ja kriteeriumid ka katvuse, abisaajate, kestuse jms osas (8). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tööaja vähendamise kavad on aidanud vältida töösuhete purunemist, mis on ettevõtetele ja töötajatele väga kulukas. Need töökoha säilitamise meetmed vähendasid 2020. aasta teises kvartalis märkimisväärselt töökohtade kaotust, OECD riikides hinnangute kohaselt prognoositud 12 %-lt 4 %-le. ELi andmed näitavad, et ametlikult palgatud, kuid mitte ühtegi töötundi teinud töötajate arv kahekordistus 2020. aasta teises kvartalis võrreldes 2019. aasta sama perioodiga 17 %-ni (9). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Arvestada tuleb tööhõivekriisi mõju naistele ja noortele, kes töötavad sageli ebatüüpiliste lepingutega, madalapalgalistel töökohtadel ja kes on rohkem kokku puutunud ebastabiilse tööga, mis ei taga piisavat sotsiaalkindlustuskaitset. Peale selle moodustavad nad väga suure osa tööjõust turismi-, majutus- ja toitlustussektoris, mida kriis eriti mõjutab, samuti kultuuri- ja meelelahutussektoris ning sotsiaalteenuseid pakkuvas mittetulundussektoris. Majanduse taastamine peab hõlmama ka konkreetseid koostöös sotsiaalpartneritega välja töötatud reforme ja meetmeid, et tegeleda juba enne praegust kriisi valitsenud soolise ja vanuselise ebavõrdsusega ning rakendada lühikese, keskmise ja pika tähtajaga meetmeid (10). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Lisaks tööaja lühendamise meetmetele on mitmed riigid võtnud riigiabi saavates ettevõtetes kasutusele koondamisvastased kaitsemeetmed, et vältida kriisiperioodil kuritarvitusi ning määratleda riikliku ja Euroopa avaliku abi kasutamisele tingimused, mille eesmärk on vältida koondamisi ja toetada ettevõtteid ajutiselt kuni taastumiseni. Mõnes riigis on kollektiivlepingutega ette nähtud riigiabi korral koondamise keeld (11). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Olulist rolli mängisid konkreetsete kokkulepete ja protokollidega kollektiivlepingud, et lahendada ja hallata tervisealast hädaolukorda töökohal ning kehtestada pandeemia ajaks konkreetsed lepingulised sätted, muutes töökorraldust ja -tingimusi (nt Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Rootsis, Hispaanias, Austrias, Taanis). Mõnes riigis on vastu võetud ka muid ettevõtlustoetuse vorme (laenude moratoorium, maksude, üüride või sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine või peatamine), mis lükkavad maksekohustusi edasi ning on mõeldud ettevõtete, eriti VKEde või füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks, eesmärgiga säilitada töökohti ja võimaldada lühiajaliselt likviidsust. |
| --- | --- |

2.10.

3.   TERA omadused, reguleerimine ja esimesed tulemused

| 3.1. | Euroopa rahastu TERA on ajutine fond, mis pakub liikmesriikidele töötuse vastu võitlemiseks, kõigi töötajate tööaja vähendamise ja sissetuleku toetamiseks soodustingimustel kuni 100 miljardi suuruse laenu vormis rahalist abi. Fond tegutseb kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Euroopa Komisjoni poolt esimest korda TERA rahastu alusel emiteeritud võlakirjad on nn sotsiaalsed võlakirjad, mis tagavad nendesse võlakirjadesse investeerijatele, et need vahendid on tõesti mõeldud sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks. Nõudlus on olnud pakkumisest kümme korda suurem ja garanteerinud turul konkurentsivõimelise tootluse. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Alates TERA loomisest on nõukogu eraldanud komisjoni ettepanekute alusel 19 liikmesriigile üle 90 % assigneeringute kogusummast (12). Neist 15 kasutas seda tööaja vähendamise kavade või muude sarnaste meetmete rahastamiseks ning 14 riiki rahastas ka meetmeid füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mõni riik ei ole TERA vahendeid taotlenud. Valitsuste esitatud põhjused on erinevad: mõnes riigis olid riiklikud vahendid piisavad, et katta töötuse kasvust tulenevad täiendavad riiklikud kulutused; nõudlus turul täiendavate ressursside järele oleks olnud sama soodsate hindadega ning mõnel juhul tulenes valik TERA-le juurdepääsu halduskorraga seotud kuludest ning osa riike on kasutanud Euroopa Komisjoni kehtestatud ajutisi eelarve paindlikkuse ja riigiabi meetmeid (13). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Liikmesriikide esitatud aruannete põhjal prognoosib komisjon 2021. aasta märtsi aruandes, (14) et 2020. aastal toetas TERA 25–30 miljonit töötajat – see moodustab abisaavate liikmesriikide kogu töötavast elanikkonnast veerandi. Arv hõlmab umbes 21,5 miljonit töötajat ja 5 miljonit füüsilisest isikust ettevõtjat. Lisaks on rahastust kasu saanud 1,5–2,5 miljonit ettevõtet ehk 12–16 % abisaavate liikmesriikide ettevõtetest (15). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Aruandes tuuakse esile, et TERA rahastatud riiklikud toetuskavad vähendavad ettevõtete tööjõukulusid ja pakuvad perekondade sissetulekutele alternatiivset lisa ning see annab paremad tulemused kui tavapärased töötushüvitised. Peale selle rõhutab komisjon, et tööhõivetoetuse skeemid on tõhusamad riikides, kus riiklikud abikavad töötuse mõju leevendamiseks olid juba olemas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | 2020. aasta lõpuks oli 80 % abikõlblikele meetmetele kavandatud avaliku sektori kogukulutustest juba tehtud. Peaaegu kõik liikmesriigid on juba kulutanud või kavatsevad kulutada kogu TERA raames eraldatud summa. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tänu komisjoni kõrgele krediidireitingule hoidsid liikmesriigid TERA abil kokku umbes 5,8 miljardit eurot intresse võrreldes sellega, kui nad oleksid ise riigivõla emiteerinud. Tulevased väljamaksed toovad tõenäoliselt veelgi lisakokkuhoidu. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Komitee kiidab heaks ELi strateegia pandeemiakriisiga võitlemiseks, liikmesriikide majandus-, sotsiaal- ja tervishoiusüsteemide taaselustamiseks ning vastupidavamaks muutmiseks ja tööhõive tagamiseks ning peab seda sobivaks, et Euroopa sotsiaalset mõõdet põhjalikumalt kujundada ja täiendada, tagades samal ajal Euroopa konkurentsivõime maailmas. Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskavas on välja toodud meetmed, mida tuleb rakendada jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks vajalike investeeringute soodustamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee on korduvalt rõhutanud vajadust saavutada ELis suurem majanduslik ja sotsiaalne ühtlustumine, et tugevdada Euroopa sotsiaalse turumajanduse konkurentsivõimet ja tagada, et kõik kodanikud saaksid täielikult oma õigusi kasutada. Samuti tuleb toetada sellise tööturu ülesehitamist, mis suudaks võtta arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sambale ning rohe- ja digipöördele vastavate tegevuste ja strateegiatega toimuvaid muutusi. On oluline, et liikmesriigid kasutaksid taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu saadud toetust hästi (16). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tähtis on toetada jätkusuutlike ettevõtete, sealhulgas VKEde ja mikroettevõtete kasvu ja tootlikkust. TERA on üks vahend, mis stimuleerib tööandjaid hoolimata tootmise vähenemisest töötajaid hoidma. Samuti tuleks julgustada sõlmima tööaja uute ümberkujundamise vormidega kollektiivlepinguid, millega lihtsustada juurdepääsu koolitustele, samuti ettevõtetele suunatud toetusmeetmeid, mille eesmärk on soodustada töökohtade, oskuste ja sissetulekute säilimist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | TERA on põhiline vahend töötajate kaitsmiseks ja pandeemia tõsiste sotsiaalmajanduslike tagajärgede leevendamiseks tööhõivesüsteemis, kuna ühelt poolt toetatakse rahaliselt riiklikke tööaja vähendamise skeeme ja sarnaseid meetmeid isegi pidevate töösuhete korral, kaitstes seega töökohti, piirates töötajate töötust ja sissetuleku kaotust. Teisalt kaetakse ettevõtete töötuskindlustushüvitiste ja sotsiaalmaksetega seotud kulud, mis on peamiselt kaetud riiklike vahenditega erakorraliste meetmete raames. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee väljendab heameelt komisjoni kiire tegutsemise üle TERA loomise ettepaneku koostamisel ja viivitamatute läbirääkimiste üle liikmesriikidega, mis viidi läbi mõne nädala jooksul. TERAga rõhutatakse lühiajaliste tööaja vähendamise ja sissetulekutoetuste kavade tähtsust ning julgustatakse liikmesriike neid kasutama. Euroopa poolaasta üks keskpikk ja pikaajaline eesmärk on edendada investeeringuid, mis aitavad saavutada täielikku ja stabiilset tööhõivet ning vähendada vaesuse uusi vorme, muu hulgas sotsiaalselt kestlike struktuurireformide kaudu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee on seisukohal, et rahaline toetus subsideeritud laenudena, mida EL annab liikmesriikidele, on oluline, ja hindab kõrgelt, et komisjoni emiteeritud võlakirjad on konkreetsete eesmärkidega nn sotsiaalsed võlakirjad. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tööaja vähendamise kavade ja sissetulekutoetuste rahastamisel on positiivne mõju majandusele tervikuna, sest nii hoitakse elus tööandja ja töötajate suhteid, aidatakse säilitada nende oskusi ja ettevõtete tootlikkust ning välditakse pandeemia edasisi negatiivseid ja püsivaid mõjusid majandusele ja tööturule. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee on seisukohal, et TERA loomine on järjekordne samm subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet järgiva solidaarse süsteemi suunas ELis, sest see on Euroopa nn ohutusvara vorm, mida saab tugevdada taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamiseks kasutatavate Euroopa võlakirjadega (17). Komitee arvates on TERA oluline eelis näidata, et vajaduse korral suudab EL luua laenuvõime ja emiteerida nn ühist ohutusvara, kasutades ühenduse meetodit, mitte valitsustevahelisi kokkuleppeid nagu ESMi ja EFSFi korral. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee kutsub üles vaatama läbi TERA rahastamise abimenetlused ja juurdepääsu, lootes sellega haldusmenetluste ja aruandlusmehhanismide lihtsustamist. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee soovitab ühendada TERA kasutamise avalike aktiivsete sekkumistega ning nii töötajatele kui ka ettevõtetele kasulike koolitus- ja ümberõppekursustega (18). Selles kontekstis tõstatub uuesti arutelu selle üle, kuidas muuta tööhõiveteenused tõhusamaks ka kriisi ajal. Tööaja tahtmatu vähendamise perioodidel tuleb julgustada koolitusi, mille käigus õpitakse ümber või valmistutakse ette üleminekufaasiks, mis toob kvalifitseeritud ja stabiilse töö uusi võimalusi. Paraku on aktiivsete poliitikameetmete näited selles kontekstis üsna tagasihoidlikud (19). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee on seisukohal, et TERA sekkumised peaksid liikmesriikides hõlmama kõiki töötajaid, igat liiki füüsilisest isikust ettevõtjaid ja ebatüüpilisi töid, mis puudutavad eriti noori. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Väheste kättesaadavate andmete põhjal võib näha, et ELi institutsioonid ja riikide institutsioonid ei ole sotsiaalpartnereid TERA parimal moel kasutamisse aktiivselt kaasatud. Komitee soovitab luua spetsiaalse stabiilse konsultatsioonimehhanismi. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee on uurinud hinnanguid inimeste ja ettevõtete kohta, kes saavad TERA toetust, (20) ent need andmed ei tõsta piisavalt esile, millised on olnud eri riikide rahastatavad konkreetsed meetmed ja nende summad, ega ka seda, milline mõju on neil olnud töötusriskide leevendamisel ja sissetulekute kaitsel. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Konkreetsed märkused: milline on mõju?

| 5.1. | Pandeemiakriis on koormanud ELi majandus-, sotsiaal- ja tervishoiusüsteemi ning mõjutanud inimeste elu ja ettevõtete tegevust, suurendades ebavõrdsust kõigis riikides ja mõnel juhul ka riikide vahel. Seepärast juhib komitee tähelepanu sellele, et Euroopa sotsiaalset mõõdet tuleb määratleda ja seda tuleb täiendada senisest terviklikumalt ja sidusamalt, võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas määratletud meetmeid, tagades samal ajal Euroopa konkurentsivõime maailmas. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee on juba rõhutanud (21) vajadust jätkata ELi majandusjuhtimise raamistiku läbivaatamise protsessi, mis peatati komisjoni 20. märtsi 2020. aasta teatisega kuni 2022. aastani (22). Komitee toetab kõnealust teatist, milles väljendatakse kavatsust teha otsus stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli tulevase peatamise kohta, võttes aluseks kvantitatiivsetel kriteeriumidel põhineva üldise majandustulemuste hindamise. Sel põhjusel nõuab komitee üleminekut läbivaadatud ja tasakaalustatud majandusjuhtimise raamistikule, mille eesmärk on suurendada heaolu, eelistatavalt lihtsustades reegleid ja vähendades protsüklilisust nii, et see kajastaks pandeemiajärgset olukorda. Oluline on aidata viia liikmesriikidel riigi rahandus jätkusuutlikule tasemele, suurendades seeläbi investeerimiskindlust. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Majandusliku ja sotsiaalse paketi meetmete hulgas pandeemia tagajärgedega võitlemiseks toetab komitee TERA kasutuselevõttu Euroopa solidaarsuse uuendusliku finantsinstrumendina, mille abil, ennetades taasterahastu „NextGenerationEU“ mehhanismi, emiteeriti esimest korda sotsiaalse eesmärgiga võlakirju. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | TERA on osutunud eri vormides ja vastavalt eri riikides kehtivatele õigustele olemasolevate töökohtade ja ettevõtete kaitsmise ohutus- ja kaitsevõrguks. Kuid TERAga vastu võetud sotsiaalkaitsemeetmetega peab kaasnema aktiivne tööturupoliitika kvaliteetse ja stabiilse tööhõive loomiseks, samuti oskuste kohandamise süsteemid, võideldes vähetasustatud, killustatud ja ebastabiilse töö vormidega, mis ei taga piisavat sotsiaalkindlustuskaitset ja avaldavad mõju ka avalikele hoolekandesüsteemidele. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee väljendab heameelt Euroopa Komisjoni soovituse „EASE“ üle, mis võeti vastu osana Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisest ja mille eesmärk on aktiivselt toetada tööhõivet pärast COVID-19 kriisi. Selles rõhutatakse strateegilist lähenemist, kuidas minna pandeemia ajal vastuvõetud erakorralistelt meetmetelt järk-järgult üle uutele meetmetele, mis on vajalikud töökohtade hoogsa taastumise tagamiseks, eriti rohe- ja digisektoris. Kvaliteetsete töökohtade loomist ja töökohavahetust edendavad tõhusad poliitikameetmed tuleks kombineerida hästi toimivate tööturuasutustega, kes suudavad pakkuda tuge, mis vastab tööotsijate, eelkõige noorte, naiste ja sotsiaalsete ettevõtjate vajadustele. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee jaoks on sotsiaalpartneritega arvestamine ja nende osalemine väärtus, mistõttu on oluline nende kaasamine nii Euroopa kui ka riigi tasandil TERA kaasrahastatud meetmete võrdlemisse, nendes osalemisse ja nende üle läbirääkimiste pidamisse, keskendudes ka kollektiivlepingutele kriisist kõige rohkem mõjutatud sektorites. Sealjuures on määrava tähtsusega see, et sotsiaalpartnerite osalus oleks tegelik ja õiguspärane, mitte pelgalt formaalne. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee peab oluliseks välja tuua, et TERA ressursse tuleks kasutada ka viiruse leviku ohjeldamiseks töökohtadel sekkumiste ja tegevuste näol, mille eesmärk on kaitsta ohutust ja tervist, leevendades kulutusi, mis ettevõtted on tootmise kohandamisega ohutusprotokollidele kandma pidanud. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitee teeb ettepaneku luua TERA kogu tegevuse ajaks selle toimimise vaatluskeskus, mis oleks avatud sotsiaalpartnerite ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiivsele osalusele eesmärgiga jälgida ja hinnata rahastatud meetmete mõju eri riikides, analüüsides parimaid tavasid ja kaitsekavasid, mida rakendatakse igas riigis, et teha kindlaks tulevikuks sobivaid mudeleid tööaja vähendamiseks ja sissetuleku toetamiseks sarnastes kriisiolukordades. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komitee tunnistab täielikult TERA positiivseid tulemusi, mida kirjeldatakse komisjoni 2021. aasta märtsi aruandes. TERA programm vastab ajutistele liikmesriikide toetamise kriteeriumidele, et aidata töötajatel ja ettevõtjatel kriisist üle saada, päästa töökohti ning sillutada teed majanduslikule ja sotsiaalsele taastumisele. Komitee toetab ettepanekut TERA kui ELi sotsiaal-majandusliku integratsiooni ja vastupanuvõime vahendi stabiliseerimiseks, et toetada töötajaid ja ettevõtjaid kriisiaegadel, nagu praegu. Selle aluseks tuleb võtta järelevalve ja hindamine TERA vaatluskeskuse poolt. See ettepanek kerkis arutelust, milles osalesid valitsused, sotsiaal- ja majanduspartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja teadlased paljudest Euroopa riikidest, samuti komisjon ise (23). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Majanduskriisi korral kutsub komitee ELi institutsioone üles etendama veelgi tõhusamat ja toetavamat rolli sotsiaalvaldkonnas ning eelkõige töötajate ja ettevõtete toetamise meetmete reguleerimisel ja rahastamisel, edendades avalikku arutelu, et luua alaline Euroopa töötuskindlustusskeem erineva õigusliku alusega, võttes arvesse komitee arvamust ühiste miinimumstandardite kohta (24). |
| --- | --- |

5.10.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (EL) 2021/402, toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi (ELT L 80, 8.3.2021, lk 1).

1

(2)  Eurofound, „COVID-19: mõju tööhõivele ja tööelule“, märts 2021.

2

(3)  Eurofound, „COVID-19: Policy responses across Europe“, juuni 2020.

3

(4)  OECD, „Employment Outlook 2021“, 2. peatükk.

4

(5)  COM(2021) 148 final. „TERA: kuue kuu kokkuvõte“, 22. märts 2021; vt ka Euroopa Parlamendi infodokument „SURE Implementation“, aprill 2021.

5

(6)  OECD, „Employment Outlook 2021“, ptk 2, tabel 2.1, „Job retention schemes in OECD countries“ – ibidem, Eurofound.

6

ibidem

(7)  Eurofound, „COVID-19: Policy responses across Europe“, juuni 2020.

7

(8)  OECD, ETUI, komisjoni andmed, Euroopa Parlamendi teabeleht.

8

(9)  Eurofound, „COVID-19: Policy responses across Europe“, juuni 2020.

9

(10)  Euroopa Komisjoni analüüs, Eurofound ja vt ka „ILO-UN Women Joint Programme“, poliitikavahend „Assessing the gendered employment impacts of Covid-19 and supporting a gender-responsive recovery“, märts 2021.

10

(11)  ETUI – poliitikaülevaade nr 7, 2020.

11

(12)  COM(2021) 148 final. „TERA: kuue kuu kokkuvõte“, 22. märts 2021; vt ka Euroopa Parlamendi infodokument „SURE Implementation“, aprill 2021.

12

(13)  Eurofound, ibidem, 3. peatükk, 2021.

13

ibidem

(14)  COM(2021) 105 final, komisjoni teatis nõukogule: „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“.

14

(15)  COM(2021) 148 final. „TERA: kuue kuu kokkuvõte“, 22. märts 2021; vt ka Euroopa Parlamendi infodokument „SURE Implementation“, aprill 2021.

15

(16)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus Euroopa Komisjoni 2022. aasta tööprogrammi“ (juuni 2021) (ELT C 341, 24.8.2021, lk 1).

16

(17)  Christina Katami, „Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?“, ELIAMEPi poliitikadokument, 2021; L. Andor, „Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period“, 2021, kogumikus Caetano J., Vieira I., Caleiro A., „New Challenges for the Eurozone Governance“.

17

(18)  Eurofound, „COVID-19: mõju tööhõivele ja tööelule“, märts 2021.

18

(19)  OECD – tööhõiveprognoos, peatükk 2.5 „Combining job retention policies with job reallocation“, 2021, ja Eurofound, ibidem, näidetega mõnes riigis võetud meetmetest.

19

ibidem

(20)  COM(2021) 148 final.

20

(21)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus Euroopa Komisjoni 2022. aasta tööprogrammi“, vastu võetud 2021. aasta juuni istungjärgul (ELT C 341, 24.8.2021, lk 1).

21

(22)  COM(2020) 123 final.

22

(23)  Christina Katami, „Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?“, ELIAMEPi poliitikadokument, 2021; L. Andor, „Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period“, 2021, kogumikus Caetano J., Vieira I., Caleiro A., „New Challenges for the Eurozone Governance“ ja Euroopa Komisjoni ning Eurofoundi ja OECD aruanded „COVID-19: mõju tööhõivele ja tööelule“, märts 2021, ja COM(2021) 148 final. „TERA: kuue kuu kokkuvõte“, 22. märts 2021; vt ka Euroopa Parlamendi infodokument „SURE Implementation“, aprill 2021.

23

(24)  Arvamus ühtsete töötuskindlustuse miinimumstandardite teemal (ELT C 97, 24.3.2020, lk 32); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts, „Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme“, Euroopa Poliitikauuringute Keskus, 2017.

24

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/23

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Sloveenia taotlusel)

(2021/C 517/04)

| Raportöör: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |

Raportöör:

Andrej ZORKO

| Nõukogu eesistujariigi Sloveenia taotlus | kiri, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 146/24/54 |

Nõukogu eesistujariigi Sloveenia taotlus

kiri, 19.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

23.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

146/24/54

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Töö kvaliteet on elukvaliteedi üks põhikomponente. Järgida tuleb põhimõtet „kvaliteetne töö elukvaliteedi parandajana“, kuna see on kestliku sotsiaalse arengu eeltingimus. Seepärast on komitee kindlalt veendunud, et sellele tuleks ELi poliitikas erilist tähelepanu pöörata, sest sellega tuleb ennetada ebavõrdsuse, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja kõlvatu konkurentsi riski. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on kindlal seisukohal, et kvaliteetse töö valdkonnas esinevate probleemide ja muredega tuleks tegeleda, pidades silmas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid ja kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärke. Lisaks Euroopa Liidu põhiõiguste hartale (1) tuleks arvesse võtta ka inimväärset tööd käsitlevaid ILO rahvusvahelisi standardeid (2). Seepärast kutsub komitee liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kontekstis – asjakohasel tasandil ja vastavalt riikide konkreetsetele oludele – tuvastama ja leidma lahendusi muudatuste jaoks, mida pandeemia on tööturul kiirendanud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et EL ja liikmesriigid peaksid rakendama kaugeleulatuvamat lähenemisviisi, mille raames toetatakse, kooskõlastatakse ja rakendatakse meetmeid aktiivse tööturupoliitika loomiseks, kaitstes samal ajal töötajate põhiõigusi ning tagades ettevõtetele jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise ettevõtluskeskkonna maailmamajanduses. Euroopa sotsiaalõiguste sammas peaks suunama sotsiaalse Euroopa, sotsiaalse õigluse ja kestliku taastumise põhimõtete rakendamist. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Töösektoris pandeemia kogemustele tuginedes võiksid Euroopa Komisjon ja liikmesriigid aktiivselt sotsiaalpartnereid ja muid sidusrühmi kaasates jälgida kehtivate määruste toimimist või vajadusel need läbi vaadata või neid muuta ning töötada välja sobiv poliitika, et tagada inimväärne ja jätkusuutlik kvaliteetne töö. See võib hõlmata töötajate kaitset ja nõuetekohast töökorraldust, mis viib suurema tootlikkuse ja innovatsioonini, edendades samal ajal digipöörde positiivseid aspekte, sh töötajate vajadust saada oma tööalase konkurentsivõime edendamiseks digiõpet (3). Eritähelepanu tuleks pöörata tehisintellekti käsitlevatele õigusaktidele ja meetmetele ning selle tagamisele, et kõigil sidusrühmadel on töötajate ja tööandjatega peetavate konsultatsioonide ja läbirääkimiste kaudu õigus osaleda uute lahenduste vastuvõtmises. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles looma eelkõige tugevdatud Euroopa poolaasta ja muude olemasolevate mehhanismide raames uusi mehhanisme ja/või (4) jätkama keskpikkade ja pikaajaliste tööturu vajaduste kindlakstegemist. See võimaldaks liikmesriikidel sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone aktiivselt kaasates töötada välja tööhõivepoliitika pikaajalisem kavandamine ja rakendamine, sealhulgas töötajate koolituse ja elukestva õppe kavandamine ning lahenduste pakkumine oskuste nappusega tegelemiseks. Samuti on oluline tugevdada avalikke tööturuasutusi ja nende koostööd erasektoriga, et aidata kõige haavatavamaid rühmi tööturule tõhusamalt integreerida. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kordab, et aktiivne tööturupoliitika peab olema tõhus ja suunatud, et saavutada häid tööhõivetulemusi, (5) ning rõhutab, et liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid peavad osalema kvaliteetset tööd edendava aktiivse tööturupoliitika väljatöötamises. Komitee rõhutab ühtlasi oma toetust seoses järkjärgulise liikumisega töötuskindlustuse valdkonna ühiste miinimumstandardite poole, et tagada kvaliteetne töö liikmesriikides (6). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Liikmesriigid peavad looma vajalikud tingimused, et tagada nii piisav osalemine (ühine juhtimine) kavandamisprotsessides kui ka tööhõive- või tööturupoliitika rakendamine. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee julgustab liikmesriike ja sotsiaalpartnereid tugevdama sotsiaaldialoogi riiklikul tasandil. Samuti soovitab komitee kasutada ära sotsiaaldialoogi tavapärast sisu, et kaasata muud strateegilisemad kestlikkusele ja lahendustele suunatud teemad. See hõlmab näiteks teatava pädevuse ja oskuste pagasiga ettevõtete ja töötajate tulevikuvajaduste prognoosi, ühistegevust töötajate koolitamiseks, digitaalsele ja rohelisele majandusele õiglase ülemineku tagamist ning platvormide töö reguleerimist ja selle jaoks tasakaalustatud lahenduste väljatöötamist ning sarnaseid olulisi arenguküsimusi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee tunnistab sotsiaalpartnerite ja kollektiivlepingute tähtsust tööturu tasakaalu säilitamisel. Sotsiaaldialoogi edasiarendamise jaoks on ülitähtis asjakohane sotsiaalpartnerite koolitus (7). See on osutunud nii otsustavaks kui ka tähendusrikkaks aspektiks sotsiaaldialoogi edasiarendamisel, mis peaks kaasa aitama ka jätkusuutliku kvaliteetse töö tagamisele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee leiab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid tugevdama sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna suutlikkust. Sotsiaaldialoogis on vaja luua usalduslik õhkkond, tunnustada selle vajalikkust ning kaasata sotsiaalpartnerid ja muud sidusrühmad õigel ajal meetmete väljatöötamisse ja otsuste tegemisse, kui see on asjakohane ja kooskõlas arenguvajadustega. Rohe- ja digipöörde nõuetekohaseks käsitlemiseks on vaja tugevat töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise raamistikku, tagades samal ajal töö kvaliteedi (8). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee tunnistab, et taaste- ja vastupidavusrahastu võiks aidata soodsalt kaasa nii töö kvaliteedi tugevdamisele ja tagamisele kui ka sotsiaalpartnerite rollile selle rakendamisel. Seetõttu teeb komitee ettepaneku, et komisjon korraldaks iga-aastaseid kohtumisi sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et saada tagasisidet rahastu rakendamise kohta. Liikmesriikide erisuste tõttu oleks otstarbekas korraldada konsulteerimisi eraldi ning ühiselt sõnastada suunised ja soovitused rahastu edukaks edasiseks rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastus ei käsitleta otseselt kvaliteetse töö komponente, ning kutsub seetõttu komisjoni üles seda rahastu osa täiendama. Kvaliteetne töö on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärkide saavutamisel otsustava tähtsusega. Tähelepanuta ei tohiks jätta haavatavaid rühmi, nagu ebakindlas töösuhtes olevad ja noored töötajad, keda epideemia on kõige rängemini tabanud. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee kutsub üles korraldama uuringuid, et tähelepanelikumalt jälgida taastumisperioodil tööturu arengut. Samuti on vaja võtta arvesse ärimudelites toimuvaid muutusi, mis mõjutavad tööviise ja töötajate põhiõigusi, samuti digiüleminekut ja uute tehnoloogiate kasutuselevõttu, pöörates eritähelepanu oskuste nappusele ja tööturu üleminekuprotsessidele. Mõju töökorraldusele ja muid kvaliteetse töö põhiaspekte tuleks lähemalt uurida ja analüüsida, pidades silmas nii kiire digiüleminekuga kaasnevaid positiivseid lahendusi kui ka ohtusid. Komitee rõhutab, et on vaja võtta arvesse liikmesriikide mitmekesisust ja pandeemia tagajärgi nii ühiskonnale kui ka tööturule. Muutusi tuleb hinnata terviklikult. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Taustteave

| 2.1. | Komitee tunnistab jätkusuutliku kvaliteetse töö kontseptsiooni mitmekesisust ja igakülgsust ning juhib tähelepanu sellele, et see koosneb mitmesugustest komponentidest, mis mõjutavad otseselt või kaudselt inimeste elukvaliteeti, töötajate õigusi ja töötajate sotsiaalkaitset. Samal ajal tunnustab komitee ka tööandjate ja liikmesriikide keskset rolli kvaliteetse tööhõive, sh oskuste, kvaliteetsete töökohtade, uute ja mitmekesiste töövormide, töötajate turvalisuse, heaolu ja ettevõtete konkurentsivõime edendamisel. Komisjon paistab sellest teadlik olevat, arvestades et märkimisväärne hulk programme ja rahalist abi COVID-19 pandeemia ajal, eelkõige TERA, suunati nii majanduse taastamisele kui ka inimeste sotsiaalkaitse säilitamisele. Komitee on kindlalt veendunud, et majanduse taastumine ja Euroopa majanduse areng ei ole võimalik ilma sotsiaalkaitse säilitamise ja arendamiseta, tagades samal ajal Euroopa ettevõtjate jaoks maailmamajanduses konkurentsivõimelise keskkonna, ning et majanduslik ja sotsiaalne taastumine peavad käima käsikäes. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee leiab, et komisjoni, liikmesriikide ja Euroopa ning riiklike sotsiaalpartnerite ülesanne on kavandada ja rakendada meetmeid jätkusuutliku kvaliteetse töö tagamiseks. Seetõttu tuleb kõigi sidusrühmade ühiste jõupingutuste alusel võimalikult kiiresti töötada välja ja rakendada strateegiat ja meetmeid jätkusuutliku kvaliteetse töö tagamiseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Õiglaste ja konkurentsivõimeliste tingimuste tagamine Euroopa majandusele, investeeringud innovatsiooni ja arengusse, sotsiaalse dumpingu ennetamine, töökohtade loomise soodustamine, õiglaste töötingimuste edendamine ja asjakohased stiimulid peaksid olema ELi ja liikmesriikide strateegiate keskmes ning võivad anda märkimisväärse panuse töö kvaliteedi suurendamisse. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Õigetes tingimustes saab Euroopa ettevõtlus aidata kaasa kestlikule heaolule, kvaliteetsete töökohtade loomisele ja heaolu suurendamisele. Selleks on vaja soodsaid raamtingimusi eelkõige seoses kindla energiavarustuse, kvalifitseeritud tööjõu, hea transporditaristu ja tõhusate tööturgude tagamiseks. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jätkusuutliku kvaliteetse töö kontseptsioon on elukvaliteedi üks põhikomponent ja seda tuleb käsitleda koos kestliku arengu kontseptsiooniga, võttes arvesse laiemat jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive konteksti, eriti kõigi sidusrühmade jaoks õiglast rohe- ja digipööret. Sellest tulenevalt juhib komitee erilist tähelepanu arvamustele, mille ta on selles kontekstis juba vastu võtnud. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee on kindlalt veendunud, et 2015. aastal ÜRO 193 liikmesriigi vastu võetud kestliku arengu tegevuskava 2030 (9) eesmärkide, eriti eesmärgi nr 8 rakendamine võib aidata märkimisväärselt kaasa jätkusuutliku kvaliteetse töö tagamisele, milles võetakse arvesse majanduskasvu ning täielikku ja tootlikku tööhõivet. Eelkõige taastumisperioodil peaks komisjon rohkem keskenduma nende eesmärkide saavutamisele ja ergutama ka liikmesriike seda tegema. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Samuti juhib komitee tähelepanu asjaolule, et Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtete ja sellega seotud tegevuskava ning asjakohaste rahvusvaheliste õigusnormide (10) rakendamine on jätkusuutliku kvaliteetse töö tagamisel ülioluline. Komitee on selles kontekstis võtnud juba vastu mitu arvamust ning kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles osalema vastavalt oma pädevusvaldkondadele aktiivselt nende rakendamises koos sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Jätkusuutliku ja kvaliteetse töö tagamise meetmete kavandamisel tuleb võtta arvesse erinevaid elukvaliteeti mõjutavaid tegureid, inimväärse töö tagamist, ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamist, vaesuse ennetamist ja Euroopa majanduse konkurentsivõime tagamist, edendades samal ajal sujuvat üleminekut keskkonnahoidlikule digiühiskonnale ja -majandusele. Kõik need tegurid peavad olema tasakaalus kestliku arengu eesmärkidega ning sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad olema meetmete kavandamisse aktiivselt kaasatud. Seda silmas pidades rõhutab komitee ulatuslikuma sotsiaalse konsensuse olulisust. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee on teadlik paljudest aspektidest, teguritest ja asjaoludest, mis mõjutavad kvaliteetset tööd ja selle jätkusuutlikku pakkumist, ja on seda oma arvamuses (11) tunnistanud. Sellised aspektid on töötajate palgatase ja selle prognoositavus, töövormid ja -meetodid, töökeskkond, töötervishoid ja tööohutus, tööhõive stabiilsus, elukestev õpe, töötajate koolitus, regulaarne ja prognoositav tööaeg, töötajate õiguste kaitse, töö- ja eraelu tasakaal ning aktiivne ja tulemuslik sotsiaaldialoog. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee märgib, et inimväärse töö tagamine on kvaliteetse töö tagamise üks põhielemente. Seepärast kutsub komitee komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles pöörama rohkem tähelepanu inimväärse ja kvaliteetse töö küsimustele. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komitee on teadlik, et kvaliteetse töö komponentide tagamine sõltub ka Euroopa ettevõtete vastupidavusest maailmaturul, ühtse turu olukorrast, erinevatest ärimudelitest ja majanduspoliitikast. Seetõttu kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles looma koos sotsiaalpartneritega tingimusi, mis soodustavad jätkusuutlikku investeerimist ning võimaldavad seega tööandjatel jätkusuutlikult pakkuda kvaliteetset tööd ja võidelda ebaausate tavade vastu. Liikmesriigid peaksid seda valdkonda edendama mitmesuguste stiimulite, poliitikameetmete ja asjakohaste eeskirjade abil. |
| --- | --- |

2.11.

3.   COVID-19

| 3.1. | Komitee tunnistab, et majandustegevus on epideemia ajal asümmeetriliselt vähenenud ning TERA mehhanism, mille lõi komisjon pandeemia ajal, on aidanud säilitada paljusid töökohti. Koondamiste ja inimeste sissetulekukindluse halvenemise vältimiseks on liikmesriigid rakendanud mitmesuguseid lühendatud tööaja kavasid, töötajate palgatoetusi, madalama palgamääraga sundpuhkust (nt sellise tegevusala töötajatele, mille tegevus ei ole lubatud), erisuguseid aktiivse tööhõivepoliitika meetmeid, noorte ja eakate kaitset, sissetuleku kaotust osaliselt kompenseerivaid toetusi, põhisissetulekut konkreetsete inimrühmade jaoks jne. Komitee rõhutab siiski, et need ajutised meetmed ei tohiks varjutada vajadust kindla ja kestliku majanduspoliitika järele ELis ja liikmesriikides, et luua uut majanduskasvu ja uusi töökohti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Komitee peab kahetusväärseks, et komisjon ei ole aktiivselt seadnud sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmade asjakohast kaasamist selliste vahendite kasutamise eeltingimuseks. Mõnes liikmesriigis ei ole sotsiaalpartnerid aktiivselt kaasatud tööturu meetmete ja poliitika määratlemisse. Sellistes riikides on taastumine ja kvaliteetse töö tagamine keerukam. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.2. | Komitee tunnistab, et epideemia ajal on mõned tööviisid muutunud, mistõttu teatavad muutused jätkuvad taastumisperioodil ja ka edaspidi. Seetõttu on ülioluline neid muutusi tunnustada, asjakohaselt käsitleda, neid jälgida ja arendada jätkuva kvaliteetse töö tagamise eesmärgil, et luua ettevõtete ja töötajate jaoks uusi võimalusi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata digiüleminekule ja tehisintellekti kasutuselevõtu mõjule ja tagajärgedele töökohal. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et epideemia on toonud tähelepanu keskmesse teatavad majandus- ja ärimudelid ning töövormid ja -viisid, mis enne epideemiat olid tähelepanuta jäetud või millele oldi liiga vähe tähelepanu pööratud. Tuleb tagada, et need sagedasemad ettevõtlus- ja töötamisvormid ei kahjustaks tööturgu ega töö kvaliteeti ega tooks kaasa ebaausaid tavasid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee peab kiiduväärseks komisjoni soovitust toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi ja kutsub liikmesriike üles seadma tööturupoliitika esikohale viisil, mis muudab inimestesse investeerimise üheks kriisi ületamise põhiaspektiks, võttes arvesse rohe- ja digipöörde vajadust. Liikmesriigid peaksid sotsiaalpartneritega kokku lepitud EASE-meetmed lisama oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee tunneb muret selle pärast, et Euroopa töötajate vaimne heaolu on pandeemia ajal märkimisväärselt halvenenud, eriti noorte ja töö kaotanud inimeste seas (12). Seepärast nõuab komitee terviklikku ja ühist lähenemisviisi, mille eesmärk on omavahel siduda kaugeleulatuvaid tervishoiu-, ohutus- ja vaimse heaolu poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee kordab oma seisukohta ja ettepanekuid, mille ta on esitanud erinevates arvamustes (13) töö tuleviku, digipöörde, kaugtöö, tööaja korralduse, elukestva õppe ja koolituse ning töö- ja eraelu tasakaalu teemal. Kõik väited kvaliteetse töö kohta kehtivad kõigile, kes töötavad, olenemata nende kodakondsusest, mistõttu on kolmandate riikide kodanike sisseränne ja integratsioon oluline. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pidades silmas pandeemia põhjustatud muutusi, digiülemineku samaaegset arengut ja tõsiasja, et töö kvaliteeti mõjutavad paljud tegurid, keskendutakse siinses arvamuses üksnes mõnele eesistujariigi Sloveenia esile toodud aspektile, millele tuleb kvaliteetse töö arendamisel erilist tähelepanu pöörata. Need on järgmised: 1) töökeskkonna kohandamine vananevale elanikkonnale, 2) koolitus ja elukestev õpe, 3) võrdõiguslikkuse tagamine, 4) digiülemineku ja tehisintellekti eeliste ja lõksudega arvestamine ning 5) sotsiaalpartnerite roll. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Töökeskkonna kohandamine vananevale elanikkonnale

| 4.1. | Euroopa vananeva elanikkonna tõttu pikeneb enamikus liikmesriikides ka tööelu ja tõuseb tegelik pensioniiga. See omakorda nõuab eakatele sobivate töötingimuste loomist. See hõlmab peamiselt nende psühhofüüsiliste võimetega kohanemist, tagades samal ajal, et nende oskustebaas vastab jätkuvalt tööturu vajadustele. Vanemate töötajate töö kvaliteedi tagamisel on hädavajalik ka tervisekaitse parandamine töökohal ja nende juurdepääs elukestvale õppele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kuigi piisavate töötingimuste tagamine on tööandja esmane kohustus, on selles valdkonnas oluline roll ka kolmepoolsel koostööl sotsiaalpartnerite ja valitsustega, sest tänu oma teadmistele töökorralduse ja töötajate endi kohta saavad nad asjakohasel tasandil toimuva sotsiaaldialoogi ja sõlmitavate kollektiivlepingute kaudu aidata luua töökeskkonna, mis võimaldab vanematel töötajatel nõuetekohaselt töötada. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Samuti on suur osatähtsus liikmesriikidel. Pakkudes piisaval tasemel sotsiaalkaitset, juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning mitmesuguseid stiimuleid ja toetusi tööandjatele, võivad need aidata luua töökeskkonna, mis võimaldab inimestel vananedes turvaliselt ja produktiivselt töötada. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee teeb ettepaneku pöörata rohkem tähelepanu demograafiaga seotud tööturupoliitika rakendamisele Euroopa poolaasta kontekstis. Tarvis on kaasata sotsiaalpartnerid aktiivselt strateegiatesse ning eakate tööturupoliitika ja -meetmete rakendamisse, sh asjakohaselt tööturule integreerimisse. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tuleb välja töötada nüüdisaegsed ja uuenduslikud võimalused noore ja vanema põlvkonna koos töötamise jaoks. Asjatundlik kahesuunaline teadmiste ja kogemuste edastamine on hädavajalik. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Koolitus ja elukestev õpe

| 5.1. | Komitee on oma arvamustes korduvalt rõhutanud elukestva õppe ja koolituse tähtsust nii töötute kui ka töötajate jaoks (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee rõhutab töötajate ja tööandjate vajaduste õigeaegse prognoosimise tähtsust oskuste ja strateegilise planeerimise tagamiseks selles valdkonnas. Selleks on vaja sotsiaalpartnerite koostööd, eelkõige sektorite ja ettevõtete tasandil. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Eritähelepanu tuleks pöörata pikaajalistele töötutele ja neile, kes on pikka aega tööturult eemal olnud. Pikaajaline tööturult eemalolek takistab märkimisväärselt tööalast konkurentsivõimet, eriti digitaalsete muutuste kiiruse tõttu (15). Pandeemia süvendas seda probleemi veelgi, sest seetõttu teatavad sektorid pandi kinni ja inimesed jäid tööta. Seepärast on sellistes olukordades vaja tõhusat aktiivset tööhõivepoliitikat. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Koolitustel tuleks tööandjatele anda piisavalt teavet selle kohta, kui tähtis on õigeaegne planeerimine, et võtta arvesse vajadusi tuleviku töö oskuste ja teadmiste järele. Sellega seoses soovitab komitee pöörata eritähelepanu töötajate digiõppekavadele. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee soovitab liikmesriikidel samuti kaaluda rahalisi ja maksusoodustusi tööandjatele töötajate aktiivsemaks koolitamiseks, kas otsese rahastamise või ettevõtete maksusoodustuste vormis. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Võrdõiguslikkuse tagamine

| 6.1. | Komitee on seisukohal, et taastumise ajal ja ka hiljem on vaja säilitada isiklikku olukorda arvesse võttev võrdõiguslikkus ja vältida mis tahes diskrimineerivaid tavasid. Tunnistades eri töövormide pakutavaid võimalusi, on olemas ka oht, et need võivad suurendada töötajate ebavõrdsust, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse mõttes (16). Tuleb leida võimalusi töötajate võrdse kohtlemise tagamiseks kõigi asjakohaste kanalite kaudu, sh nii õigusaktide kui ka kollektiivlepingutega. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee märgib, et pandeemia ajal ei tagatud võrdõiguslikkust, sest rakendatud meetmed ei hõlmanud kõiki töötajaid ja ettevõtteid. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ebakindlas töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, rändajatele, noortele ja naistele ei võimaldata sageli juurdepääsu sissetuleku kaotuse hüvitamisele või ei kohaldata meetmeid nende suhtes. See tähendab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on epideemia ajal suurenenud. Paljud ettevõtted on samuti tegevuse lõpetanud ja seetõttu on kadunud ka töökohad. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee märgib, et naiste olukord tööturul on pandeemia ajal märkimisväärselt halvenenud: (17) paljud naised on kaotanud töö, nende töö- ja eraelu tasakaal on halvenenud ja ebakindlate töösuhete arv suurenenud. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Samuti on halvenenud rändajate olukord tööturul ja noorte olukord, kuna neil on üha raskem tööd leida. Lisaks puutuvad nad veelgi enam kokku ebakindlate töövormidega, mis ei taga kvaliteetset elu. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ebavõrdsus kajastub kõige rohkem sissetulekus ja tööhõive stabiilsuses. Seetõttu on komitee kindlalt veendunud, et tööturupoliitikas tuleb tegeleda palgalõhe ja meetmetega, millega edendatakse tasustamise läbipaistvust, tegeletakse horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooniga tööturul, tagatakse naistele stiimulid täistööajaga töötamiseks, käsitletakse tasustamata hoolduskohustusi ning rakendatakse võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet. Samuti tuleb rakendada meetmeid, et tagada töötajate õiguste austamine. Peale selle tuleb ergutada sotsiaaldialoogi, mille keskmes on kollektiivläbirääkimised ebatüüpiliste töövormide korral, nagu näiteks majapidamistööd, hooldus, platvormitöö vms. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Digiüleminek ja tehisintellekt

| 7.1. | Digiüleminekul on töösuhetele ülisuur mõju, sest kui tööandjad seda rakendavad, võib see tööprotsessi mõjutada nii positiivselt kui ka negatiivselt. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Digilahendused panevad ka muretsema töötajate ja tööandjate lepinguliste suhete pärast. Kvaliteetse töö jätkusuutlike komponentide tagamise jaoks on vaja jälgida tööturu arengut ja tagada töötajate põhiõiguste kaitseks piisavad mehhanismid, takistamata digilahenduste väljatöötamist. EL, liikmesriigid, sotsiaalpartnerid ja muud sidusrühmad peaksid kõik aitama leida inimeste probleemidele õiglased lahendused. Komitee rõhutab, et ulatuslikum digiüleminek tööelus võib tuua kasu, kuid tekitada ka probleeme. Sellega seoses tunnistab komitee, et digiüleminekut käsitleva Euroopa sotsiaalpartnerite raamlepingu kiire rakendamine võib etendada tähtsat rolli (18). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Tehisintellekti kasutamise korraldamine töökohal on hädavajalik eelkõige selleks, et vältida diskrimineerivaid tavasid, töötajate ebaseaduslikku jälgimist, sealhulgas seoses õigusega mitte olla kättesaadav, ja mis tahes muud töötajaid kahjustavat kohtlemist. Sotsiaalpartnerid tuleb kaasata tehisintellekti käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisesse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

7.3.

Brüssel, 23. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 326, 26.10.2012, lk 391.

1

(2)  https://www.ilo.org/global/topics/decent-work/lang--en/index.htm.

2

(3)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 16.

3

(4)  Sõltuvalt olukorrast liikmesriikides.

4

(5)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 10, punkt 3.19.

5

(6)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 32; ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 1.6.

6

(7)  Voss, Eckhard; Broughton, Andrea; Pulignano, Valeria; Franca, Valentina; Rodriguez Contreras, Ricardo, Exploring the connections between EU – and national-level social dialogue (Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandi sotsiaaldialoogi seoste uurimine). Luksemburg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2018.

7

Exploring the connections between EU – and national-level social dialogue (Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandi sotsiaaldialoogi seoste uurimine).

(8)  Näiteks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon Porto tippkohtumise kohta, ELT C 286, 16.7.2021, lk 6, ja ELT C 341, 24.8.2021, lk 23.

8

(9)  „Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030).

9

(10)  ILO standardid ja,ELi toimimise lepingu artiklid 151 ja 156.

10

(11)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 10, punkt 3.4.

11

(12)  Eurofound (2021), „Living, working and COVID-19 (Update April 2021): Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year“ (Elamine, töötamine ja COVID-19 (ajakohastatud 2021. aprillis): vaimse tervise halvenemine ja usalduse vähenemine kogu Euroopa Liidus pandeemia teise aasta alguses). Luxembourg, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, lk 4.

12

(13)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 44; ELT C 197, 8.6.2018, lk 45; ELT C 237, 6.7.2018, lk 8; ELT C 367, 10.10.2018, lk 15; ELT C 440, 6.12.2018, lk 37; ELT C 232, 14.7.2020, lk 18.

13

(14)  Nagu on väljendatud arvamuses ELT C 374, 16.9.2021, lk38.

14

(15)  Töötajate digioskused ja väljaõpe on liikmesriikides väga erinevad ning see suurendab erinevusi töötajate olukorras. 2019. aastal pakkus ELis digiõpet keskmiselt vähem kui 25 % ettevõtetest, ulatudes 6 %-st Rumeenias kuni 37 %-ni Soomes.

15

(16)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 13.

16

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains.

17

(18)  The European Social Partners framework agreement_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf.

18

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 43 lõige 2).

MUUDATUSETTEPANEK 3

Esitanud:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 2.9

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee on teadlik paljudest aspektidest, teguritest ja asjaoludest, mis mõjutavad kvaliteetset tööd ja selle jätkusuutlikku pakkumist, ja on seda oma arvamuses (11) tunnistanud. Sellised aspektid on töötajate palgatase ja selle prognoositavus, töövormid ja -meetodid, töökeskkond, töötervishoid ja tööohutus, tööhõive stabiilsus, elukestev õpe, töötajate koolitus, regulaarne ja prognoositav tööaeg, töötajate õiguste kaitse, töö- ja eraelu tasakaal, aktiivne ja tulemuslik sotsiaaldialoog jmt. | Komitee on teadlik paljudest aspektidest, teguritest ja asjaoludest, mis mõjutavad kvaliteetset tööd ja selle jätkusuutlikku pakkumist, ja on seda oma arvamuses (11) tunnistanud. Sellised aspektid on töötajate palgatase ja selle prognoositavus, töövormid ja -meetodid
  , sh vajadus erisuguste töövormide ja paindlikkuse järele sotsiaaldialoogi raames
  , töökeskkond, töötervishoid ja tööohutus, tööhõive stabiilsus, elukestev õpe, töötajate koolitus, regulaarne ja prognoositav tööaeg, töötajate õiguste kaitse, töö- ja eraelu tasakaal, aktiivne ja tulemuslik sotsiaaldialoog jmt. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee on teadlik paljudest aspektidest, teguritest ja asjaoludest, mis mõjutavad kvaliteetset tööd ja selle jätkusuutlikku pakkumist, ja on seda oma arvamuses (11) tunnistanud. Sellised aspektid on töötajate palgatase ja selle prognoositavus, töövormid ja -meetodid, töökeskkond, töötervishoid ja tööohutus, tööhõive stabiilsus, elukestev õpe, töötajate koolitus, regulaarne ja prognoositav tööaeg, töötajate õiguste kaitse, töö- ja eraelu tasakaal, aktiivne ja tulemuslik sotsiaaldialoog jmt.

Komitee on teadlik paljudest aspektidest, teguritest ja asjaoludest, mis mõjutavad kvaliteetset tööd ja selle jätkusuutlikku pakkumist, ja on seda oma arvamuses (11) tunnistanud. Sellised aspektid on töötajate palgatase ja selle prognoositavus, töövormid ja -meetodid
  , sh vajadus erisuguste töövormide ja paindlikkuse järele sotsiaaldialoogi raames
  , töökeskkond, töötervishoid ja tööohutus, tööhõive stabiilsus, elukestev õpe, töötajate koolitus, regulaarne ja prognoositav tööaeg, töötajate õiguste kaitse, töö- ja eraelu tasakaal, aktiivne ja tulemuslik sotsiaaldialoog jmt.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 92 |
| --- | --- |
| Vastu: | 120 |
| Erapooletud: | 15 |

Poolt:

92

Vastu:

120

Erapooletud:

15

MUUDATUSETTEPANEK 4

Esitanud:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 3.3

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et epideemia on toonud tähelepanu keskmesse teatavad majandus- ja ärimudelid ning töövormid ja -viisid, mis enne epideemiat olid tähelepanuta jäetud või millele oldi liiga vähe tähelepanu pööratud.
  Tuleb
  tagada, et need
  sagedasemad ettevõtlus- ja töötamisvormid
  ei kahjustaks tööturgu ega töö kvaliteeti ega tooks kaasa ebaausaid tavasid. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et epideemia on toonud tähelepanu keskmesse teatavad majandus- ja ärimudelid ning töövormid ja -viisid, mis enne epideemiat olid tähelepanuta jäetud või millele oldi liiga vähe tähelepanu pööratud.
  Kuigi oluline on tõhustada ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist soosivat poliitikat nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil ning edendada nende sagedasemate ettevõtlus- ja töövormide kestlikku arengut, tuleks
  tagada, et need ei kahjustaks tööturgu ega töö kvaliteeti ega tooks kaasa ebaausaid tavasid. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et epideemia on toonud tähelepanu keskmesse teatavad majandus- ja ärimudelid ning töövormid ja -viisid, mis enne epideemiat olid tähelepanuta jäetud või millele oldi liiga vähe tähelepanu pööratud.
  Tuleb
  tagada, et need
  sagedasemad ettevõtlus- ja töötamisvormid
  ei kahjustaks tööturgu ega töö kvaliteeti ega tooks kaasa ebaausaid tavasid.

Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et epideemia on toonud tähelepanu keskmesse teatavad majandus- ja ärimudelid ning töövormid ja -viisid, mis enne epideemiat olid tähelepanuta jäetud või millele oldi liiga vähe tähelepanu pööratud.
  Kuigi oluline on tõhustada ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist soosivat poliitikat nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil ning edendada nende sagedasemate ettevõtlus- ja töövormide kestlikku arengut, tuleks
  tagada, et need ei kahjustaks tööturgu ega töö kvaliteeti ega tooks kaasa ebaausaid tavasid.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 90 |
| --- | --- |
| Vastu: | 125 |
| Erapooletud: | 16 |

Poolt:

90

Vastu:

125

Erapooletud:

16

MUUDATUSETTEPANEK 5

Esitanud:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 6.2

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee märgib, et pandeemia ajal ei tagatud võrdõiguslikkust, sest rakendatud meetmed ei hõlmanud kõiki töötajaid ja ettevõtteid. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele,
  ebakindlas
  töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, rändajatele, noortele ja naistele ei võimaldata sageli juurdepääsu sissetuleku kaotuse hüvitamisele või ei kohaldata meetmeid nende suhtes. See tähendab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on epideemia ajal suurenenud. Paljud ettevõtted on samuti tegevuse lõpetanud ja seetõttu on kadunud ka töökohad. | Komitee märgib, et pandeemia ajal ei tagatud võrdõiguslikkust, sest rakendatud meetmed ei hõlmanud kõiki töötajaid ja ettevõtteid. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele,
  vähem püsivas ja kindlas
  töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, rändajatele, noortele ja naistele ei võimaldata sageli juurdepääsu sissetuleku kaotuse hüvitamisele või ei kohaldata meetmeid nende suhtes. See tähendab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on epideemia ajal suurenenud. Paljud ettevõtted on samuti tegevuse lõpetanud ja seetõttu on kadunud ka töökohad. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee märgib, et pandeemia ajal ei tagatud võrdõiguslikkust, sest rakendatud meetmed ei hõlmanud kõiki töötajaid ja ettevõtteid. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele,
  ebakindlas
  töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, rändajatele, noortele ja naistele ei võimaldata sageli juurdepääsu sissetuleku kaotuse hüvitamisele või ei kohaldata meetmeid nende suhtes. See tähendab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on epideemia ajal suurenenud. Paljud ettevõtted on samuti tegevuse lõpetanud ja seetõttu on kadunud ka töökohad.

Komitee märgib, et pandeemia ajal ei tagatud võrdõiguslikkust, sest rakendatud meetmed ei hõlmanud kõiki töötajaid ja ettevõtteid. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele,
  vähem püsivas ja kindlas
  töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, rändajatele, noortele ja naistele ei võimaldata sageli juurdepääsu sissetuleku kaotuse hüvitamisele või ei kohaldata meetmeid nende suhtes. See tähendab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on epideemia ajal suurenenud. Paljud ettevõtted on samuti tegevuse lõpetanud ja seetõttu on kadunud ka töökohad.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 88 |
| --- | --- |
| Vastu: | 138 |
| Erapooletud: | 14 |

Poolt:

88

Vastu:

138

Erapooletud:

14

MUUDATUSETTEPANEK 6

Esitanud:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 6.3

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee märgib, et naiste olukord tööturul on pandeemia ajal märkimisväärselt halvenenud (17): paljud naised on kaotanud töö, nende töö- ja eraelu tasakaal on halvenenud
  ja ebakindlate töösuhete arv suurenenud
  . | Komitee märgib, et naiste olukord tööturul on pandeemia ajal märkimisväärselt halvenenud (17): paljud naised on kaotanud töö, nende töö- ja eraelu tasakaal on halvenenud
  ning stabiilsema ja kindlama töökoha leidmine on muutunud keerulisemaks
  . |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee märgib, et naiste olukord tööturul on pandeemia ajal märkimisväärselt halvenenud (17): paljud naised on kaotanud töö, nende töö- ja eraelu tasakaal on halvenenud
  ja ebakindlate töösuhete arv suurenenud
  .

Komitee märgib, et naiste olukord tööturul on pandeemia ajal märkimisväärselt halvenenud (17): paljud naised on kaotanud töö, nende töö- ja eraelu tasakaal on halvenenud
  ning stabiilsema ja kindlama töökoha leidmine on muutunud keerulisemaks
  .

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 80 |
| --- | --- |
| Vastu: | 143 |
| Erapooletud: | 10 |

Poolt:

80

Vastu:

143

Erapooletud:

10

MUUDATUSETTEPANEK 7

Esitanud:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 6.4

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Samuti on halvenenud rändajate olukord tööturul ja noorte olukord, kuna neil on üha raskem tööd leida. Lisaks puutuvad nad veelgi enam kokku
  ebakindlate töövormidega, mis ei taga kvaliteetset elu
  . | Samuti on halvenenud rändajate olukord tööturul ja noorte olukord, kuna neil on üha raskem tööd leida. Lisaks puutuvad nad veelgi enam kokku
  probleemidega püsivama ja kindlama töövormi leidmisel
  . |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Samuti on halvenenud rändajate olukord tööturul ja noorte olukord, kuna neil on üha raskem tööd leida. Lisaks puutuvad nad veelgi enam kokku
  ebakindlate töövormidega, mis ei taga kvaliteetset elu
  .

Samuti on halvenenud rändajate olukord tööturul ja noorte olukord, kuna neil on üha raskem tööd leida. Lisaks puutuvad nad veelgi enam kokku
  probleemidega püsivama ja kindlama töövormi leidmisel
  .

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 80 |
| --- | --- |
| Vastu: | 143 |
| Erapooletud: | 10 |

Poolt:

80

Vastu:

143

Erapooletud:

10

MUUDATUSETTEPANEK 8

Esitanud:

BARRERA CHAMORRO Maria del Carmen

MEYNENT Denis

SALIS-MADINIER Franca

ZORKO Andrej

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 6.5

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ebavõrdsus kajastub kõige rohkem sissetulekus ja tööhõive stabiilsuses. Seetõttu on komitee kindlalt veendunud, et tööturupoliitikas tuleb tegeleda palgalõhe ja meetmetega, millega edendatakse tasustamise läbipaistvust, tegeletakse horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooniga tööturul, tagatakse naistele stiimulid täistööajaga töötamiseks, käsitletakse tasustamata hoolduskohustusi ning rakendatakse võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet. Samuti tuleb rakendada meetmeid, et tagada töötajate õiguste austamine. Peale selle tuleb ergutada sotsiaaldialoogi, mille keskmes on kollektiivläbirääkimised ebatüüpiliste töövormide korral, nagu näiteks majapidamistööd, hooldus, platvormitöö vms. | Ebavõrdsus kajastub kõige rohkem sissetulekus ja tööhõive stabiilsuses. Seetõttu on komitee kindlalt veendunud, et tööturupoliitikas tuleb tegeleda palgalõhe ja
  siduvate
  meetmetega, millega edendatakse tasustamise läbipaistvust, tegeletakse horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooniga tööturul, tagatakse naistele stiimulid täistööajaga töötamiseks, käsitletakse tasustamata hoolduskohustusi ning rakendatakse võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet. Samuti tuleb rakendada meetmeid, et tagada töötajate õiguste austamine. Peale selle tuleb ergutada sotsiaaldialoogi, mille keskmes on kollektiivläbirääkimised ebatüüpiliste töövormide korral, nagu näiteks majapidamistööd, hooldus, platvormitöö vms. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Ebavõrdsus kajastub kõige rohkem sissetulekus ja tööhõive stabiilsuses. Seetõttu on komitee kindlalt veendunud, et tööturupoliitikas tuleb tegeleda palgalõhe ja meetmetega, millega edendatakse tasustamise läbipaistvust, tegeletakse horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooniga tööturul, tagatakse naistele stiimulid täistööajaga töötamiseks, käsitletakse tasustamata hoolduskohustusi ning rakendatakse võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet. Samuti tuleb rakendada meetmeid, et tagada töötajate õiguste austamine. Peale selle tuleb ergutada sotsiaaldialoogi, mille keskmes on kollektiivläbirääkimised ebatüüpiliste töövormide korral, nagu näiteks majapidamistööd, hooldus, platvormitöö vms.

Ebavõrdsus kajastub kõige rohkem sissetulekus ja tööhõive stabiilsuses. Seetõttu on komitee kindlalt veendunud, et tööturupoliitikas tuleb tegeleda palgalõhe ja
  siduvate
  meetmetega, millega edendatakse tasustamise läbipaistvust, tegeletakse horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooniga tööturul, tagatakse naistele stiimulid täistööajaga töötamiseks, käsitletakse tasustamata hoolduskohustusi ning rakendatakse võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet. Samuti tuleb rakendada meetmeid, et tagada töötajate õiguste austamine. Peale selle tuleb ergutada sotsiaaldialoogi, mille keskmes on kollektiivläbirääkimised ebatüüpiliste töövormide korral, nagu näiteks majapidamistööd, hooldus, platvormitöö vms.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 102 |
| --- | --- |
| Vastu: | 113 |
| Erapooletud: | 16 |

Poolt:

102

Vastu:

113

Erapooletud:

16

MUUDATUSETTEPANEK 10

Esitanud:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 7.3

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tehisintellekti kasutamise korraldamine
  töökohal
  on
  hädavajalik eelkõige selleks, et vältida diskrimineerivaid tavasid, töötajate ebaseaduslikku jälgimist
  , sealhulgas seoses õigusega mitte olla kättesaadav,
  ja mis tahes muud töötajaid kahjustavat kohtlemist. Sotsiaalpartnerid tuleb kaasata tehisintellekti käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisesse ja rakendamisse. | Et tagada tehisintellekti läbipaistev ja tasakaalustatud areng, on selle haldamine
  töökohal hädavajalik eelkõige selleks, et
  leevendada põhjendamatut muret, edendada töötajate autonoomiat ja
  vältida diskrimineerivaid tavasid, töötajate ebaseaduslikku jälgimist ja mis tahes muud töötajaid kahjustavat kohtlemist. Sotsiaalpartnerid tuleb kaasata tehisintellekti käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisesse ja rakendamisse. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Tehisintellekti kasutamise korraldamine
  töökohal
  on
  hädavajalik eelkõige selleks, et vältida diskrimineerivaid tavasid, töötajate ebaseaduslikku jälgimist
  , sealhulgas seoses õigusega mitte olla kättesaadav,
  ja mis tahes muud töötajaid kahjustavat kohtlemist. Sotsiaalpartnerid tuleb kaasata tehisintellekti käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisesse ja rakendamisse.

Et tagada tehisintellekti läbipaistev ja tasakaalustatud areng, on selle haldamine
  töökohal hädavajalik eelkõige selleks, et
  leevendada põhjendamatut muret, edendada töötajate autonoomiat ja
  vältida diskrimineerivaid tavasid, töötajate ebaseaduslikku jälgimist ja mis tahes muud töötajaid kahjustavat kohtlemist. Sotsiaalpartnerid tuleb kaasata tehisintellekti käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisesse ja rakendamisse.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 88 |
| --- | --- |
| Vastu: | 136 |
| Erapooletud: | 10 |

Poolt:

88

Vastu:

136

Erapooletud:

10

MUUDATUSETTEPANEK 11

Esitanud:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 1.1

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Töö kvaliteet on
  elukvaliteedi
  üks põhikomponente.
  Järgida tuleb põhimõtet „kvaliteetne töö elukvaliteedi parandajana“, kuna see on kestliku sotsiaalse arengu eeltingimus.
  Seepärast on komitee kindlalt veendunud, et
  sellele
  tuleks ELi poliitikas erilist tähelepanu pöörata,
  sest sellega tuleb ennetada
  ebavõrdsuse, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja kõlvatu konkurentsi
  riski
  . | Töö kvaliteet on elukvaliteedi üks põhikomponente
  ja seda tuleb käsitleda koos kestliku arengu kontseptsiooniga, võttes arvesse jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive laiemat konteksti, eriti rohe- ja digipööret. Samal ajal tunnustab komitee tööandjate rolli oskuste, tööhõive, erinevate töövormide, töötajate turvalisuse, heaolu ja ettevõtete konkurentsivõime edendamisel.
  Seepärast on komitee kindlalt veendunud, et
  töö kvaliteedile kui majanduskasvu ja tööhõive ühele komponendile tuleks
  ELi poliitikas erilist tähelepanu pöörata,
  kuna see võib anda märkimisväärse kahetise panuse kestliku majanduskasvu, tööhõive ja tootlikkuse edendamisse, käsitledes samal ajal
  ebavõrdsuse, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja kõlvatu konkurentsi
  riske
  . |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Töö kvaliteet on
  elukvaliteedi
  üks põhikomponente.
  Järgida tuleb põhimõtet „kvaliteetne töö elukvaliteedi parandajana“, kuna see on kestliku sotsiaalse arengu eeltingimus.
  Seepärast on komitee kindlalt veendunud, et
  sellele
  tuleks ELi poliitikas erilist tähelepanu pöörata,
  sest sellega tuleb ennetada
  ebavõrdsuse, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja kõlvatu konkurentsi
  riski
  .

Töö kvaliteet on elukvaliteedi üks põhikomponente
  ja seda tuleb käsitleda koos kestliku arengu kontseptsiooniga, võttes arvesse jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive laiemat konteksti, eriti rohe- ja digipööret. Samal ajal tunnustab komitee tööandjate rolli oskuste, tööhõive, erinevate töövormide, töötajate turvalisuse, heaolu ja ettevõtete konkurentsivõime edendamisel.
  Seepärast on komitee kindlalt veendunud, et
  töö kvaliteedile kui majanduskasvu ja tööhõive ühele komponendile tuleks
  ELi poliitikas erilist tähelepanu pöörata,
  kuna see võib anda märkimisväärse kahetise panuse kestliku majanduskasvu, tööhõive ja tootlikkuse edendamisse, käsitledes samal ajal
  ebavõrdsuse, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja kõlvatu konkurentsi
  riske
  .

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 79 |
| --- | --- |
| Vastu: | 136 |
| Erapooletud: | 11 |

Poolt:

79

Vastu:

136

Erapooletud:

11

MUUDATUSETTEPANEK 12

Esitanud:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 1.2

Lisada uus punkt.

Paigutada olemasoleva punkti järele – sama tasand

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komitee rõhutab, et vaja on kõikehõlmavaid ja sihipäraseid meetmeid, et tagada liikmesriikides reageerimisvõimelised, vastupidavad ja kaasavad tööturud muu hulgas pandeemia tulemusel, pöörates erilist tähelepanu paindlike töökohtade pakkumisele. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et tööturu arengut tuleb toetada, mitte üle reguleerida ega pidurdada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele seoses ELi ja liikmesriikide pädevusvaldkondade ning nende käsutuses olevate eri vahenditega. Mis puudutab tugeva majandusliku aluse tagamist õiglase ülemineku toetamiseks Euroopas, siis keskenduda tuleks ettevõtete jaoks õiglase, stabiilse ja prognoositava õigusraamistiku loomisele, sealhulgas ettevõtete halduskoormuse vältimisele. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee rõhutab, et vaja on kõikehõlmavaid ja sihipäraseid meetmeid, et tagada liikmesriikides reageerimisvõimelised, vastupidavad ja kaasavad tööturud muu hulgas pandeemia tulemusel, pöörates erilist tähelepanu paindlike töökohtade pakkumisele. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et tööturu arengut tuleb toetada, mitte üle reguleerida ega pidurdada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele seoses ELi ja liikmesriikide pädevusvaldkondade ning nende käsutuses olevate eri vahenditega. Mis puudutab tugeva majandusliku aluse tagamist õiglase ülemineku toetamiseks Euroopas, siis keskenduda tuleks ettevõtete jaoks õiglase, stabiilse ja prognoositava õigusraamistiku loomisele, sealhulgas ettevõtete halduskoormuse vältimisele.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 79 |
| --- | --- |
| Vastu: | 144 |
| Erapooletud: | 7 |

Poolt:

79

Vastu:

144

Erapooletud:

7

MUUDATUSETTEPANEK 15

Esitanud:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Jätkusuutliku kvaliteetse töö põhikomponendid taastumise ajal ja pärast seda

Punkt 1.12

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastus ei käsitleta otseselt kvaliteetse töö komponente, ning kutsub seetõttu komisjoni üles
  seda rahastu osa täiendama
  . Kvaliteetne töö on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärkide saavutamisel otsustava tähtsusega. Tähelepanuta ei tohiks jätta haavatavaid rühmi
  , nagu ebakindlas töösuhtes olevad ja noored töötajad
  , keda epideemia on kõige rängemini tabanud. | Komitee märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastus ei käsitleta otseselt kvaliteetse töö komponente, ning kutsub seetõttu komisjoni üles
  tagama, et neid komponente võetaks nõuetekohaselt arvesse rahastu rakendamisel
  . Kvaliteetne töö on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärkide saavutamisel otsustava tähtsusega. Tähelepanuta ei tohiks jätta haavatavaid rühmi, keda epideemia on kõige rängemini tabanud. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastus ei käsitleta otseselt kvaliteetse töö komponente, ning kutsub seetõttu komisjoni üles
  seda rahastu osa täiendama
  . Kvaliteetne töö on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärkide saavutamisel otsustava tähtsusega. Tähelepanuta ei tohiks jätta haavatavaid rühmi
  , nagu ebakindlas töösuhtes olevad ja noored töötajad
  , keda epideemia on kõige rängemini tabanud.

Komitee märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastus ei käsitleta otseselt kvaliteetse töö komponente, ning kutsub seetõttu komisjoni üles
  tagama, et neid komponente võetaks nõuetekohaselt arvesse rahastu rakendamisel
  . Kvaliteetne töö on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärkide saavutamisel otsustava tähtsusega. Tähelepanuta ei tohiks jätta haavatavaid rühmi, keda epideemia on kõige rängemini tabanud.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 82 |
| --- | --- |
| Vastu: | 140 |
| Erapooletud: | 8 |

Poolt:

82

Vastu:

140

Erapooletud:

8

---

(11)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 10, punkt 3.4.

(11)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 10, punkt 3.4.

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains.

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains.

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/38 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/38

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Õiglase toiduainete tarneahela suunas“

(ettevalmistav arvamus)

(2021/C 517/05)

| Raportöör: | Branko RAVNIK |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Peter SCHMIDT |

Raportöör:

Branko RAVNIK

Kaasraportöör:

Peter SCHMIDT

| Konsulteerimistaotlus | Nõukogu eesistujariigi Sloveenia kiri, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 211/1/6 |

Konsulteerimistaotlus

Nõukogu eesistujariigi Sloveenia kiri, 19.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

211/1/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt ELi direktiivi üle, mis käsitleb ebaausaid kaubandustavasid põllumajandustoodete ja toiduainete tarneahelas, kui edasiminekut võimu tasakaalustamatuse käsitlemisel kogu tarneahela ulatuses. Ebaausad kaubandustavad on keerukas nähtus, millel on ulatuslik ühiskondlik mõju, ja reguleerimisel on selles kontekstis keskne roll. Komitee kutsub liikmesriike üles direktiivi kiiresti üle võtma ja rakendama ning tegelema ebaausate kaubandustavade probleemiga. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa toiduainete tarneahel osutus COVID-19 pandeemia ajal märkimisväärselt vastupidavaks. Tarbijatel oli igal ajal juurdepääs peaaegu kõigile toidukaupadele. Kuigi toiduainete tarneahela töötajad olid nakatumise ohus, tegid nad väga head tööd. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Esimesed vaatlused näitavad aga ka seda, et tootmises, turustamises ja tarbimises on toimunud märkimisväärseid käitumuslikke muutusi. Komitee toetab Euroopa toidusüsteemide ümberkujundamist nii, et need oleksid keskkonnaalaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlikud, vastupidavad, õiglased ja kaasavad ning eelkõige pakuksid Euroopa tarbijatele tervislikku, kestlikult toodetud ohutut toitu. Komitee märgib, et toiduainete tarneahela ettevõtjate koostöö (mitte konkurents) on oluline vastupidavama ja jätkusuutlikuma toidusüsteemi edendamiseks, et tagada ettevõtjatele õiglane osa ja vältida halvustamist. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab oma soovitust, et nõrgematele ettevõtjatele, eelkõige põllumajandustootjatele, makstaks ausat ja õiglast hinda, mis võimaldab tarnijal saada sissetulekut, mis on asjakohane investeeringuteks, innovatsiooniks ja kestlikuks tootmiseks (1). Tuleks luua mehhanism, et jälgida kogulisandväärtuse jagunemist toiduainete tarneahelas. Komisjoni andmetel vähenes esmatootjate osa toiduainete tarneahela kogulisandväärtuses 31 %-lt 1995. aastal 23,4 %-le 2015. aastal (viimased kättesaadavad andmed). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab ka oma soovitust võidelda selliste ebaausate kaubandustavade vastu, mis ei ole direktiivi (2) miinimumnõuetega hõlmatud, ning tunnustab mitme liikmesriigi jõupingutusi selliste küsimustega tegelemisel nagu alla tootmishinna ostmine, topeltoksjonid või kõigi tarneahelas osalejate kaitsmine, olenemata nende suurusest või positsioonist toiduainete tarneahelas. Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon otsustas reguleerida toiduainete tarneahela ebaausaid kaubandustavasid. Komitee avaldab siiski kahetsust, et komisjon ei soodustanud ühtlustatud käsitlusviisi, et vältida ühtse turu killustumist. Komitee leiab, et tulevased lisameetmed peavad olema kooskõlas ühtse turuga ja nende mõju tuleb nõuetekohaselt hinnata. Komiteel on siiski hea meel selle üle, et liikmesriigid võtavad direktiivi üle ja rakendavad seda, tagades toiduainete tarneahelas suurema õigluse, ning nõuab tulevikus ühtlustatumat käsitlusviisi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kutsub liikmesriike üles kehtestama seadusi, mis kaitsevad kõiki ettevõtjaid. Suurus ei ole tingimata turuvõimu näitaja ja seega peaksid ebaausate kaubandustavade eest olema kaitstud nii suured kui ka väikesed ettevõtjad. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Samuti julgustab komitee liikmesriike kehtestama mehhanisme, mis võimaldaksid neil jälgida, hinnata ja jõustada ülevõtmisseaduste rakendamist, ning looma dialoogifoorumeid koostöös sidusrühmadega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Praegu avaldab Euroopa (kuid ka ülemaailmsete) toidusüsteemide majandusliku ja läbirääkimispositsiooni tasakaalustamatus survet põllumajandussektori kasumlikkusele ja palkadele, väikeste ja keskmise suurusega toiduettevõtete investeerimispotentsiaali vähenemisele ning kohalikest jaekaubanduse pereettevõtetest loobumisele. Seepärast on vaja tõenduspõhiseid korrigeerivaid mehhanisme, et tagada Euroopa toiduainete tarneahelas osalejate tasakaalustatud areng ning toetada õiglast osa toidu tootmisest ja jaotamisest tulenevast majanduslikust kasust nii ELis kui ka sellest väljaspool, edendades seeläbi jätkusuutlikke toidusüsteeme. Komisjon ei ole strateegia „Talust taldrikule“ mõjuhinnangute põhjal järeldusi teinud. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab, kui oluline on, et kõigil sidusrühmadel oleksid direktiivist kasu saamiseks õiged vahendid ja teave. Sellest tulenevalt kutsub komitee Euroopa Komisjoni, liikmesriike ning Euroopa välisteenistust üles tagama, et sidusrühmad teaksid oma õigusi ja nende rakendamise korda, sealhulgas seoses riikidevahelise kaubandusega nii ELis kui ka kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kordab, et ausamate kaubandustavade edendamine peaks olema osa ELi laiaulatuslikust toidu- ja kaubanduspoliitikast, mis hõlmab kogu tarneahelat ja tagab ÜRO kestliku arengu eesmärkide elluviimise. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Ebaausaid kaubandustavasid on määratletud kui ettevõtjatevahelisi tavasid, mis kalduvad kõrvale heast äritavast, on vastuolus hea usu ja ausa kauplemise põhimõttega ning mille on ühepoolselt kehtestanud üks kaubanduspartner teise suhtes (3). Toiduainete tarneahel on ebaausate kaubandustavade suhtes eriti haavatav, sest ettevõtjate jõuvahekord on väga erinev. Ebaausad kaubandustavad võivad esineda kõikides tarneahela etappides ja ühest tarneahela etapist alguse saanud ebaaus kaubandustava võib mõjutada ahela teisi osi, olenevalt seotud osalejate turujõust (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nagu on kirjeldatud üksikasjalikult komitee 2016. aasta arvamuses „Õiglasem põllumajandusliku toidutööstuse tarneahel“ (5) ja 2018. aasta arvamuses „Toiduainete tarneahela parandamine“, (6) on jõupotentsiaali koondumine viinud domineerivate positsioonide kuritarvitamiseni, mis muudab nõrgemad ettevõtjad ebaausate kaubandustavade suhtes üha haavatavamaks. See viib majandusliku riski turul tarneahelat mööda ülespoole ning kahjustab eriti suuresti tarbijaid ja mõningaid osalejaid, näiteks põllumajandustootjaid, töötajaid ja VKEsid. Komisjoni andmetel vähenes esmatootjate osa toiduainete tarneahela kogulisandväärtuses 31 %-lt 1995. aastal 23,4 %-le 2015. aastal (viimased kättesaadavad andmed). Komisjoni sõnul on ebaausate kaubandustavade probleemi tunnistanud kõik toiduainete tarneahela sidusrühmad ning on teada, et suurem osa ettevõtjatest on puutunud kokku ebaausate kaubandustavadega (7). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2019. aasta aprillis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/633 (8), mis käsitleb põllumajandustoodete ja toiduainete tarneahelas esinevaid ebaausaid kaubandustavasid. Direktiiv on lühike, kokkuvõtlik ja põhineb mõnel olulisemal põhimõttel. Liikmesriigid pidid direktiivi oma õigusesse üle võtma 1. maiks 2021 ja seda kohaldama kuus kuud hiljem. See on osa laiemast juhtimiskavast, mille eesmärk on saavutada tõhusam ja õiglasem toiduainete tarneahel ning mis hõlmab ka tootjate koostööd ja meetmeid turu läbipaistvuse suurendamiseks. Ka strateegia „Talust taldrikule“ (9) on kavandatud selleks, et aidata kaasa põllumajandustootjate positsiooni parandamisele toiduainete tarneahelas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ELi eesistujariik Sloveenia on palunud komiteel koostada ettevalmistav arvamus, et käsitleda direktiivi eesmärkide tõhusat saavutamist praktikas, liikmesriikide parimaid tavasid toiduainete tarneahela reguleerimisel ning vajalikke samme, et tagada selle protsessi jätkumine. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Komitee seisukoht ebaausate kaubandustavade kohta

| 3.1. | Oma 2018. aasta arvamuses (10) väljendas komitee heameelt komisjoni ettepaneku üle vähendada ebaausate kaubandustavade esinemist kui vajaliku esimese sammu üle nõrgemate osalejate, eelkõige põllumajandustootjate, töötajate ja teatud ettevõtjate kaitsmiseks ning juhtimise parandamiseks toiduainete tarneahelas. Regulatiivne lähenemisviis ning mõjusate ja tugevate jõustamismehhanismidega õigusraamistik on viis, kuidas ebaausate kaubandustavade probleemiga ELi tasandil tõhusalt tegeleda. Seda kinnitati ka komitee 2020. aasta arvamuses strateegia „Talust taldrikule“ (11) kohta. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kuid komitee väljendas kahetsust selle pärast, et komisjon kehtestas kogu ELis ainult minimaalse ühise kaitsestandardi, millega keelustatakse vaid teatud arv ebaausaid kaubandustavasid. Keelustada tuleb kõik kuritarvituslikud tavad. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Jõustamisega seoses kiitis komitee heaks komisjoni ettepaneku luua ELi jõustamisasutuste ühtlustatud raamistik. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lisaks ebaausate kaubandustavade vastu võitlemisele soovitas komitee komisjonil edendada ja toetada ärimudeleid, millel on osa tarneahela jätkusuutlikuks muutmises, tasakaalustamises ja tõhususe suurendamises, et tugevdada nõrgemate osalejate positsiooni. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Ebaausate kaubandustavade direktiivi ülevõtmine ja rakendamine – hetkeseis

| 4.1. | Liikmesriigid tegelevad praegu direktiivi (12) ülevõtmise ja rakendamisega. Enamik põllumajandustootjate ühendusi, ametiühinguid ja toiduainete töötlejaid leiab, et kavandatud meetmed ei ole nende kaitsmiseks piisavad. Sellegipoolest toetasid nad ebaausate kaubandustavade direktiivi rakendamiseks kavandatud meetmeid ja nõudsid isegi suuremaid eesmärke, samas on mõnel juhul jaemüüjad väljendanud lahknevaid seisukohti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Euroopa Komisjon esitab 2021. aasta novembriks vahearuande direktiivi ülevõtmise kohta ning annab 2025. aastal hinnangu direktiivi tõhususe kohta. Hindamine põhineb liikmesriikide aastaaruannetel ja komisjoni uuringutel, mis on suunatud sidusrühmadele ebaausate kaubandustavade olukorra kohta toiduainete tarneahelas (13). Komitee soovitab komisjonil konsulteerida ka ostjatega ja koguda nende kogemusi seoses direktiiviga. Direktiiviga loodud koostöömehhanism peaks olema jõustamisasutustele ja komisjonile sobivaks foorumiks, kus arutada direktiivi tõhusust, tuginedes liikmesriikide aastaaruannetele. Nende korrapäraste kohtumiste käigus on võimalik kindlaks teha parimad tavad, aga ka lüngad, ning võrrelda liikmesriikide meetodeid. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon otsustas reguleerida toiduainete tarneahela ebaausaid kaubandustavasid. Komitee avaldab siiski kahetsust, et komisjon ei soodustanud ühtlustatud käsitlusviisi, põhjustades seeläbi ühtse turu killustumist. Komiteel on siiski hea meel selle üle, et liikmesriigid võtavad direktiivi üle ja rakendavad seda, tagades toiduainete tarneahelas suurema õigluse, ning nõuab tulevikus ühtlustatumat käsitlusviisi. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Ülevõtmise/rakendamise head tavad

| 5.1. | Komitee tunneb heameelt põhjalike riiklike ülevõtmisseaduste üle (edaspidi „head tavad“), millega keelatakse mõned ebaausad kaubandustavad, mis direktiiviga on teatavatel tingimustel lubatud. Näiteks Saksamaa ülevõtmisseadusega (14) kehtestati keeld tagastada müümata jäänud tooted tarnijale ilma nende eest maksmata või kanda ostja ladustamiskulud üle tarnijale. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et ülevõtmisseadustesse on lisatud artiklid, mis keelavad kõigil ettevõtjatel osta tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga. Nii on see Hispaania seaduses, (15) milles lisaks sellele, et kõigil ettevõtjatel keelatakse osta tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga, keelatakse ka väärtuse hävitamine toiduainete tarneahelas. Ka Itaalia seadusandjale on antud volitus seda küsimust ülevõtmisseaduses (16) käsitleda. Saksamaa Liitvabariigi parlament korraldab hindamise käigus, mis toimub kaks aastat pärast jõustumist, auditi võimaliku keelu kohta osta tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | See on osa laiemast Euroopa Komisjoni edendatavast algatuste paketist (sealhulgas näiteks hinnaturu vaatlusrühmad) (17), mis on sektori läbipaistvuse ja õigluse toetamiseks väga oluline. Lisaks tuleb mainida vastastikkuse põhimõtte tähtsust rahvusvahelises kaubanduses (18). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee tunneb heameelt seaduste üle, millega luuakse nende rakendamise järelevalve eest vastutava ombudsmani ametikoht. Hispaanias loodi sõltumatu amet AICA, et jälgida seaduste rakendamist, ning pandi ametisse ombudsman, kes volitati edendama vabatahtlikke tegevusjuhendeid. Saksamaal saavad ebaausate kaubandustavade tõttu kannatanud isikud esitada anonüümseid kaebusi sõltumatule ombudsmanile, muu hulgas saavad nad teatada ebaausatest tavadest, mida ei ole õigusaktides loetletud. Ombudsmanil on samuti võimalik algatada uurimisi ja edastada rikkumised Saksamaa Liitvabariigi põllumajandus- ja toiduametile (BLE) ning jälgida tootmiskulusid ja hinnamuutusi (19). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Suurus ei ole tingimata turuvõimu näitaja ja seega peaksid ebaausate kaubandustavade eest olema kaitstud nii suured kui ka väikesed ettevõtjad. Komitee kutsub liikmesriike üles kehtestama seadusi, mis kaitsevad kõiki ettevõtjaid. Kui seda eesmärki ei saavutata, tunnustab komitee riike, mille seadustega hõlmatakse suuremaid osalejaid vähemalt põhisektorites. Näiteks Saksamaal säilitatakse 350 miljoni euro suurune künnis põllumajandus-, kalandus- ja toidutootmisettevõtete puhul, kuid liha-, puu- ja köögivilja- ning aiandustoodete puhul kehtestatakse künniseks 4 miljardi euro suurune käive, mis tähendab, et seadusega kaitstakse rohkem osalejaid (20). Belgia seaduseelnõuga kaotatakse astmeline lähenemisviis, pakkudes kõigile ettevõtjatele, kes ei ületa 350 miljoni euro künnist, kaitset ebaausate kaubandustavade eest, olenemata nende suurusest võrreldes ostjaga. Hispaania pakub erikaitset esmatootjatele, kuid kõik ettevõtjad – olenemata nende suurusest ja/või turupositsioonist – on seadusega kaitstud. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Topeltoksjonid (21) on seotud suure negatiivse mõjuga põllumajandustootjatele, (22) kes on ostjate ja müüjate vahelise võimu tasakaalustamatuse tõttu de facto sunnitud selles tegevuses osalema. Topeltoksjonite keelustamine aitaks vältida olukordi, kus tarnijad on sunnitud müüma tooteid oma tootmiskuludest madalama hinnaga. Kuigi Itaalias ei ole direktiivi ülevõtmise protsess veel lõpule viidud, jälgib komitee huviga käimasolevat arutelu võimaluse üle keelata topeltoksjonid selles riigis, kus seadusandjale on antud volitused käsitleda seda küsimust ülevõtmisseaduses. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee peab heaks tavaks ka kohustust sõlmida kõikide toimingute kohta kirjalikud lepingud ning lisada need suurema läbipaistvuse ja kontrolli eesmärgil andmebaasi. Hispaania seadus sisaldab sellist kohustust ja sellel on väga hea mõju kaubandussuhetele. Leping peaks sisaldama selliseid mõisteid nagu kvaliteet, kestus, hind, hinnaindikaator, uued läbirääkimised, uuendamine ja etteteatamisega lõpetamine. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitee tunneb heameelt Saksamaa seaduse klausli üle, millega kehtestatakse esimene hindamine kaks aastat pärast seaduse jõustumist, ning asjaolu üle, et lisaks kehtivate keeldude järgimise kontrollimisele võib Saksamaa Liitvabariigi parlament laiendada keelatud ebaausate kaubandustavade loetelu (23). Samuti toob komitee esile Belgia seaduseelnõu, millega nähakse ette võimalus lisada igal ajal nimekirja juurde ebaausaid kaubandustavasid, tehes seda kuningliku dekreediga pärast konsulteerimist sidusrühmadega. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Tuvastatud puudused

| 6.1. | Komitee rõhutab, et kõigil direktiivis nimetatud ebaausatel kaubandustavadel, sealhulgas nn hallidel tavadel, võib olla kahjulik mõju ahela nõrgimatele osalejatele. Nõrgemad tarnijad võivad tunda, et nad on sunnitud sõlmima võimsama ostjaga lepingu, mis sisaldab tingimusi, mis ei ole nende huvides. Kuigi mitmes liikmesriigis on arutatud võimalust keelustada kõik ebaausad kaubandustavad, on osutunud raskeks saavutada seda eesmärki ilma ELi sekkumiseta. Ka komitee nõudis oma 2018. aasta arvamuses ebaausate kaubandustavade üldist keelustamist ja liikmesriikidele võimaluse andmist algselt keelatud ebaausate kaubandustavade nimekirja pikendada. Ei ole veel selge, milliseid läbivaatamismehhanisme ülevõtmisseadustega kasutusele võetakse. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Direktiiviga antakse tarnijatele, tarnijate organisatsioonidele ja tarnijate nimel tegutsevatele mittetulundusühingutele õigus esitada kaebusi. Komitee on siiski mures, et võib esineda juhtumeid, kus leiab aset ebaseaduslik ebaaus kaubandustava ning mõjutatud isik (nt töötaja) saab asjakohast teavet, kuid jõustamisasutustel ei ole võimalik sellega tegeleda, sest mõjutatud ettevõtja või tema organisatsioon ei ole esitanud ametlikku kaebust. Kuna mõjutatud ettevõtjad ei pruugi soovida kaebust esitada, isegi kui nende õigusi ei järgita, kutsub komitee komisjoni üles hoolikalt jälgima ja hindama, mil määral on vaja teha muudatusi, et paremini kaitsta ettevõtjatest sõltuvaid kõige haavatavamaid osapooli, nagu töötajad, põllumajandustootjad ja kalurid. Ebaausate kaubandustavade direktiiviga ei eeldata kirjalikku lepingut. Sellega eeldatakse aga müügisuhet. Seega rõhutab komitee oma soovitust laiendada kaitset juhtudele, kus esineb ebaaus kaubandustava, kuid puudub (kirjalik) leping. Komitee on juba nõudnud kollektiivhagi esitamise õiguse kehtestamist (24). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Direktiivi nn astmeline lähenemisviis tähendab, et teatavatel juhtudel ei ole ettevõtja, kelle turuvõim on nõrk, kuid kelle käive on suur, seadusega kaitstud. See tekitab ebakindlust tarnijate jaoks, kes ei ole teadlikud oma äripartnerite aastakäibest. Komitee kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles jälgima ja käsitlema sellise järkjärgulise lähenemisviisi negatiivset mõju ning kaaluma võimalust kaitsta kõiki ettevõtjaid, olenemata nende suurusest. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Stabiilsed, tasakaalustatud ja pikaajalised ärisuhted toiduainete tarneahela ettevõtjate vahel võivad aidata põllumajandustootjatel, kellele jääb lõplikust hinnast väiksem ja aina kahanev osa, toodete lisandväärtuses rohkem osaleda. Piirkondlikkus ja kvaliteediaspektid võivad säilitada piirkonnas lisandväärtuse, võrreldes tooraine impordiga kolmandatest riikidest, kus tootmisstandardid on enamasti madalamad kui ELis. Parem päritolu märgistamine muudaks toiduainete tarneahelad läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

6.4.

7.   COVID-19-st mõjutatud põllumajandusliku toidutööstuse tarneahela nõrgad kohad

| 7.1. | Üldiselt osutus Euroopa toiduainete tarneahel COVID-19 kriisi ajal märkimisväärselt vastupidavaks. Tarbijatel oli igal ajal juurdepääs peaaegu kõigile toidukaupadele. Kuigi toiduainete tarneahela töötajad olid nakatumise ohus, tegid nad väga head tööd. COVID-19 mõjutab siiski kogu ülemaailmset põllumajandusliku toidutööstuse süsteemi. See tekitab ülemaailmsetes ja riiklikes toidusüsteemides sümmeetrilise, kuid asünkroonse šoki, mis mõjutab: 1) pakkumise ja nõudluse kanaleid eri aegadel; 2) kõiki toidusüsteemi elemente alates esmatootmisest kuni toiduainete töötlemise, jaemüügi ja toitlustuseni (HORECA), rahvusvahelisi kaubandus- ja logistikasüsteeme ning vahe- ja lõppnõudlust; 3) ressursiturge (tööjõud ja kapital) ja tootmise vahetooteid. Nende mõjude edastuskanalid hõlmavad mitmeid makromajanduslikke tegureid (nt vahetuskursid, energiahinnad, juurdepääs finantsturgudele) ning eelkõige kogu majandustegevuse vähenemist ja töötuse suurenemist. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Töötajate vaba liikumise piirangud ühest liikmesriigist teise (komisjon avaldas suunised oluliste ülesannetega isikute kohta, näiteks hooajatöötajad) on mõjutanud paljusid toiduainete tootmise ja töötlemise valdkondi (nt puu- ja köögiviljade koristamine ning liha- ja piimatöötlemine), mis sõltuvad teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest pärit hooajatöötajate tööjõust. Lisaks elavad ja töötavad võõrtöötajad sageli halbades tingimustes ning neil on suurem nakatumisoht, nagu näitavad puhangud tapamajades ja lihapakendamisettevõtetes kogu maailmas. See tekitab nii tõsise rahvatervise probleemi kui ka toiduainete tarneahela katkemise. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Lisaks on toiduainete transpordi katkemise tõttu, mis on tingitud piiramismeetmetest ja logistilistest häiretest, pandeemia põhjustanud protektsionismi, mis mõjutab toiduainete importi ja eksporti. Samal ajal on paljud rõhutanud piirkondlikult toodetud toidu tähtsust ELis ning lühikeste tarneahelate ja kohaliku tootmise ja kaubanduse traditsioonilist kasu. Lühikesed tarneahelad ja kohalik tootmine ja kaubandus on kriisi ajal osutunud veelgi atraktiivsemaks, sest inimesed otsivad uusi ja otsesemaid viise toidu ostmiseks ning tootjad leiavad oma toodetele uusi turustusvõimalusi. Üks olulisemaid aspekte on siiski vajadus jätkata õiglast ja kestlikku kaubandust piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil. Kaubanduspiirangud võivad ohustada stabiilsust, mis mõjutab eelkõige madala sissetulekuga elanikkonda. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Liikumispiirangud on põlvili surunud majutussektori ja osa toiduainetööstusest (nt hotelli- ja restoranisektor ja muud nn koduvälised tööstusharud ning turismipiirkondades paiknevad toidu kättetoimetamise teenused, hulgi- ja jaemüüjad), millel on kaugeleulatuvad tagajärjed. Lisaks ettevõtetele endile rikkus tegevuse katkemine ka toiduainetega varustamise konsolideeritud süsteemi, millele paljud põllumajandustootjad ja põllumajandustoodete tarnijad tuginesid. Värskete toodete tarnijad said kõvasti kannatada ning tavapäraselt restoranides müüdav kvaliteetne vein, juust ja kõige paremad lihatükid asendati standardtoodetega, mida osteti ostukeskustest ja tarbiti kodus (FAO, 2020; OECD, 2020). Mõned tootjad reageerisid, liikudes lähemale jae- või internetiturgudele, kus nad jõudsid väga paljudel juhtudel väga heade kompromisside ja kokkulepeteni, kuid paljud ei suutnud kohaneda ning nad kaotasid kliente ja nende sissetulek vähenes. COVID-19 piirangud mõjutasid rängalt ka maaturismi, mis sageli aitab põllumajandustootjatel oma sissetulekuallikaid mitmekesistada. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | COVID-19 kriis kiirendas märkimisväärselt üleminekut veebimüügile ja see näib jätkuvat. Hiljutine McKinsey uuring (25) näitas, et 2020. aastal kasvas toidukaupade veebimüük Euroopas 55 % ning see suundumus jätkub, sest 50 % tarbijatest, kes kasutasid veebikanaleid pandeemia ajal, kavatseb seda tegevust jätkata. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | COVID-19 tekkimine ja selle kiire ülemaailmne levik on suur šokk ELile ja maailmamajandusele. Kõige enam mõjutatud sektorite abistamiseks on võetud koheseid ja põhjalikke eelarve-, likviidsus- ja poliitikameetmeid. ELil on ulatuslik turusekkumismeetmete kogum ja mitu neist aktiveeriti COVID-19 kriisi ajal, et toetada põllumajandusettevõtete sissetulekuid. Reageerimine oli siiski piiratud, sest 2014.–2020. aasta eelarveperioodi viimasel aastal ei olnud ELi eelarves peaaegu üldse rahalisi vahendeid erakorraliste lisameetmete rahastamiseks põllumajanduses. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Lõpetuseks on komisjon võtnud vastu Euroopa rohelise kokkuleppe, mis mõjutab ka põllumajandust (strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia), ning taasterahastu „NextGenerationEU“ stiimulite paketiga eraldati Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile lisaks 7,5 miljardit eurot. Strateegia „Talust taldrikule“ mõjuhinnangud on ELi jaoks muret tekitavad. Komitee nõuab siiski tasakaalustatumat poliitilist toetust põllumajanduslikule toidutööstusele võrreldes mõne muu majanduse osaga, kus majandusstruktuur on palju vastupidavam ja kasumlikkuse tase palju kõrgem. |
| --- | --- |

7.7.

8.   Järgmised sammud

| 8.1. | Tegutsemisruum, mille direktiiv jätab liikmesriikidele direktiivi rakendavate seaduste koostamiseks, on võimaldanud igal liikmesriigil kehtestada kohandatud õigusakte, mis sobivad hästi riigi kontekstiga. Nagu eespool mainitud, on mõned liikmesriigid seadnud suuremaid eesmärke kui direktiivi minimaalsed ühtlustamistandardid ning kehtestanud seadused, mis pakuvad lisakaitset ELi ja kolmandate riikide tarnijatele. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Kuigi eeldatakse, et konkreetse liikmesriigi tarnijatel on lihtne juurdepääs oma riikliku ülevõtmisseaduse elementidele (sealhulgas kaebuste esitamise mehhanismile ja pädevale asutusele), ei pruugi see nii olla tarnijate puhul, kes ekspordivad teistesse ELi liikmesriikidesse, ja kolmandate riikide tarnijate puhul, kes ekspordivad ELi. Komitee tunneb heameelt komisjoni ebaausate kaubandustavade direktiivi käsitleva brošüüri (26) avaldamise üle, kuid märgib, et see dokument sisaldab üksnes minimaalsete ühtlustamisstandarditega seotud teavet. Et pakkuda eksportijatele õigeid vahendeid riiklikest ülevõtmisseadustest kasu saamiseks, kutsub komitee komisjoni üles tagama, et eksportijatele oleks hõlpsasti kättesaadav kogu iga seadusega seotud kõige asjakohasem teave. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Komitee rõhutab, et kõigi sidusrühmade huvides on, et direktiivi kohaldataks kõigi ärisuhete suhtes, milles vähemalt ostja või müüja on ELi äriühing, isegi kui tarnija on ELi-väline osaleja. Komitee kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles kasutama kolmandates riikides asuvate ELi delegatsioonide levitamisvõimalusi, et anda teavet kolmandate riikide tarnijatele. See teave peab hõlmama lisaks direktiivi üldistele suunistele muudki teavet ning sisaldama praktilist teavet liikmesriikide eripära ja jõustamisasutuste kohta. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Komitee väljendab heameelt põllumajandusliku toidutööstuse tarneahela käsitlemise üle Euroopa majanduse taastamise strateegilise ökosüsteemina ning kutsub üles tegema tarneahelas veelgi enam koostööd ja pidama sidusrühmadega dialoogi, et hõlbustada üleminekut kestlikumatele toidusüsteemidele võimalikult kaasaval viisil. Sellega seoses märgib komitee, kui olulised, mitmekesised ja ulatuslikud on toiduainete tarneahelas tehtud algatused, mille eesmärk on toetada üleminekut kestlikkusele, investeerides kestliku kohaliku tootmise edendamisse. |
| --- | --- |

8.4.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Toiduainete tarneahela parandamine“ (ELT C 440, 6.12.2018, lk 165).

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Õiglasemate põllumajandusliku toidutööstuse tarneahelate edendamine“ (ELT C 34, 2.2.2017, lk 130) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Toiduainete tarneahela parandamine“ (ELT C 440, 6.12.2018, lk 165).

2

(3)  Euroopa Komisjon, 2014.

3

(4)  Põllumajandusturgude töökond, 2016.

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Õiglasemate põllumajandusliku toidutööstuse tarneahelate edendamine“ (ELT C 34, 2.2.2017, lk 130).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Toiduainete tarneahela parandamine“ (ELT C 440, 6.12.2018, lk 165).

6

(7)  Euroopa Komisjoni teatis, 2014.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/633, mis käsitleb põllumajandustoodete ja toiduainete tarneahelas ettevõtjatevahelistes suhetes esinevaid ebaausaid kaubandustavasid (ELT L 111, 25.4.2019, lk 59).

8

(9)  Strateegia „Talust taldrikule“.

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Toiduainete tarneahela parandamine“ (ELT C 440, 6.12.2018, lk 165).

10

(11)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Talust taldrikule: kestlik toidustrateegia“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).

11

(12)  Ülevõtmine liikmesriikides.

12

(13)  Euroopa Komisjoni veebileht.

13

(14)  Ootab heakskiitmist teises kojas, seepärast ei ole sellest Euroopa Komisjonile veel ametlikult teatatud. Kavas 28. mail 2021.

14

(15)  2. augusti 2013. aasta seadus 12/2013 toiduainete tarneahela toimimise parandamise meetmete kohta. Seadust muudetakse eelnõuga, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi ja millele osutatakse kui seaduseelnõule, millega muudetakse seadust 12/2013 toiduainete tarneahela toimimise parandamise meetmete kohta.

15

seaduseelnõule, millega muudetakse seadust 12/2013 toiduainete tarneahela toimimise parandamise meetmete kohta

(16)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, 23.4.2021.

16

(17)  Euroopa Komisjoni turgude vaatlusrühmad. Vt ka näiteks Prantsusmaa toiduainesektori hinna ja marginaali järelevalveprogramm.

17

(18)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi kaubanduspoliitika kokkusobivus Euroopa rohelise kokkuleppega“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 66).

18

(19)  BLE veebisait.

19

(20)  Seda klauslit kohaldatakse ainult kuni 2025. aasta maini ning pärast seda langeb künnis 350 miljoni euroni.

20

(21)  Topeltoksjoneid (double-race auctions) kasutavad ostjad selleks, et panna tarnijaid üksteise vastu võistlema lühikese etteteatamisajaga veebioksjonitel, kus neid innustatakse pakkuma oma toodangut võimalikult madala hinnaga.

21

double-race auctions

(22)  Oxfami juhtumiuuring.

22

(23)  Hindamine hõlmaks ka toiduainete ja põllumajandustoodete tootmiskuludest madalama hinnaga ostmise võimaliku keelu uurimise tulemusi.

23

(24)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Õiglasemate põllumajandusliku toidutööstuse tarneahelate edendamine“ (ELT C 34, 2.2.2017, lk 130).

24

(25)  https://www.mckinsey.com/industries/retail/our-insights/disruption-and-uncertainty-the-state-of-european-grocery-retail-2021

25

(26)  Euroopa Komisjoni brošüür.

26

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 563. istungjärk – Interactio, 22.9.2021-23.9.2021

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/45 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/45

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele parema õigusloome kohta: jõudude ühendamine parema õigusloome nimel“

(COM(2021) 219 final)

(2021/C 517/06)

| Raportöör: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Raportöör:

Heiko WILLEMS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjoni kiri, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 231/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjoni kiri, 1.7.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

231/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et parem õigusloome jääb uue komisjoni prioriteediks. Komitee kutsub komisjoni ja ELi seadusandjaid üles süvendama ja edendama järjekindlalt ELi parema õigusloome süsteemi kõigis aspektides ning kasutama oma töös süstemaatiliselt parema õigusloome vahendeid ja suuniseid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee rõhutab, et parem õigusloome on hea valitsemistava ja õigusloome oluline osa. See võib aidata tagada läbipaistvaid, vastutustundlikke ja kaasavaid poliitika kujundamise protsesse, mille tulemuseks on eeskirjad, mis on tõenduspõhised, sõltumatult kontrollitud, lihtsad, selged, ühtsed, tõhusad, kestlikud, ettenähtud otstarbeks sobivad, proportsionaalsed, tulevikukindlad ja hõlpsasti rakendatavad. See on oluline eeltingimus, et tagada ELi ja selle institutsioonide demokraatlik legitiimsus ja üldsuse usalduse nende vastu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et parema õigusloome vahendid peavad jääma poliitiliselt neutraalseks ja selgelt eraldatuks poliitiliste otsuste tegemisest, mis tuleb jätta selleks määratud legitiimsetele poliitilistele organitele. Liidu õigusaktide majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid aspekte tuleks alati kaaluda võrdsetel alustel, tuginedes nende mõju hindamisel nii kvantitatiivsele kui ka kvalitatiivsele analüüsile. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et COVID-19 pandeemia on 1945. aasta järgses Euroopas enneolematu tervise-, sotsiaal- ja majanduskriis. Seepärast kutsub ta komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu mitmekordsele mõjule, mida komisjoni kavandatud meetmed nendele mõõtmetele praeguses erakorralises olukorras avaldavad, et toetada kiiret ja täielikku taastumist. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee võtab teadmiseks märkimisväärse viivituse teatise esitamisel. Komitee kutsub komisjoni tungivalt üles kaotatud aega tasa tegema, selgitama oma ettepanekuid allpool toodud märkuste alusel ja rakendama kavandatud meetmed võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee rõhutab, et parem õigusloome võib aidata luua kodanike, töötajate, ettevõtjate ja haldusasutuste jaoks võimalikult head õigusraamistikud. Komitee rõhutab, et parem õigusloome peaks aitama kaasa ühtse turu väljakujundamisele kõigis valdkondades, parandama selle toimimist ning tugevdama selle vastupidavust ja konkurentsivõimet, võimaldama teadusuuringuid ja innovatsiooni, ergutama kestlikku majanduskasvu ja kvaliteetsete töökohtade loomist, toetama rohe- ja digipööret ning tugevdama selle sotsiaalset mõõdet ja sotsiaalset turumajandust, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee julgustab komisjoni jätkama parema õigusloome põhimõtete ja vahendite edendamist kõigis oma talitustes, muu hulgas töötajate korrapäraste koolituste kaudu kõigil tasanditel, et tagada teadlikkus nendest põhimõtetest ja vahenditest ning nende järgimine. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee tuletab oma varasematele arvamustele (1) viidates meelde, et parema õigusloome puhul „ei tohiks küsimus olla ELi tasandil reguleerimise suurendamises või vähendamises ega selles, et konkreetseid poliitikavaldkondi tuleks vähem reguleerida või neid teistega võrreldes vähem tähtsustada ning seada sellega kahtluse alla väärtused, mille eest EL seisab: sotsiaalkaitse, keskkonnakaitse ja põhiõigused“ (2). Lisaks rõhutab komitee, et parem õigusloome ei tohi muuta ELi poliitikakujundamist ülemäära bürokraatlikuks ega asendada poliitilisi otsuseid tehniliste menetlustega. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee on organiseeritud kodanikuühiskonna institutsiooniline hääl ELis ning vahendaja ELi seadusandjate ning kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite vahel. Komitee on kogunud märkimisväärseid kogemusi ja teadmisi kõigis parema õigusloome küsimustes. Järgnevalt esitab komitee hinnangu teatises käsitletud konkreetsetele aspektidele ja muudele, selles käsitlemata jäetud aspektidele, mida ta peab vajalikuks rõhutada. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

| 3.2.1. | Komitee tuletab meelde oma varasemates arvamustes (3) esitatud soovitusi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta. Ta kordab, et liit peaks tegutsema ainult siis, kui järgitakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning kui ühine tegevus annab lisaväärtust kõigile. Selle tagamiseks julgustab komitee komisjoni täielikult rakendama subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma „Teeme vähem, aga paremini“ (4) ettepanekuid. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Tõendite kogumine ja avalikud konsultatsioonid

| 3.3.1. | Komiteel on hea meel komisjoni teate üle tõendite kogumise sujuvamaks muutmise ja hõlbustamise kohta. Samuti väljendab ta heameelt eesmärgi üle kaasata paremini asjaomaseid sidusrühmi ja teadusringkondi poliitika kujundamisse ning hõlbustada üldsuse juurdepääsu ettepanekute aluseks olevatele tõenditele. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Sidusrühmadega konsulteerimisega seoses viitab komitee oma arvamusele (5) ja REFITi platvormi (6) arvamusele, mida ta aitas koostada. Komitee rõhutab, et avalikud konsultatsioonid on tõendite kogumise oluline osa ja neid ei tohi kunagi teha vormitäiteks ettemääratud tulemustega. Komisjon peaks seadma alati eesmärgiks konsulteerimise nendega, keda kavandatud meetmed kõige vahetumalt mõjutavad, ja tagama esindatuse. Lisaks ei tohiks avalikud konsultatsioonid mõjutada komitee nõuandvat rolli ega aluslepingutes sätestatud sotsiaalpartnerite sõltumatust ja eesõigusi, eriti sotsiaal- ja tööhõiveküsimustes (sotsiaaldialoog). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komitee julgustab komisjoni hoolikalt järgima konsultatsioonide kavandamisel ja elluviimisel parema õigusloome vahendite VII peatüki suuniseid sidusrühmadega konsulteerimise kohta (7). Eelkõige rõhutab komitee, et küsimustikud peaksid alati olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud, need tuleb esitada redigeeritavas vormis, need peavad võimaldama avatud vastuseid ja kommentaare, täiendavate dokumentide üleslaadimist ja vältida tuleb suunavate küsimuste esitamist. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Komitee tuletab komisjonile meelde, et oma esindusülesandeid arvestades on komitee heas positsioonis, et aidata välja selgitada sidusrühmad, keda kavandatud poliitikameede kõige enam puudutavad. Ta kutsub komisjoni üles konsulteerimisstrateegiate väljatöötamisel ja asjaomaste sihtrühmade kindlakstegemisel komiteega tihedamalt konsulteerima. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Komiteel on hea meel komisjoni kavatsuse üle teavitada sidusrühmi paremini sellest, kuidas nende panust kasutati. Kohane tagasiside selle kohta, kuidas kasutati panust otsuste tegemisel, on väga vajalik, et tagada üldsuse jätkuv usaldus ja osalemine poliitika kujundamisel. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Komitee kutsub komisjoni üles vastama komitee pikaajalisele palvele selgitada praktiliste üksikasjadega, millise kaalu annab ta avalike konsultatsioonide käigus saadud arvamustele nende representatiivsuse põhjal. Desinformatsiooni, massikampaaniate (nt sotsiaalmeedia kaudu) ja robotite kasutamise ajal muutub selline kaalumine üha olulisemaks. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Mõjuhinnangud

| 3.4.1. | Komitee tuletab meelde oma arvamust (8) selle kohta, kuidas parandada Euroopa mõjuhinnangute ökosüsteemi. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee rõhutab, et vaikimisi peaks komisjon põhjendama kõiki seadusandlikke ettepanekuid täielikult väljatöötatud mõjuhinnanguga. Kui komisjon seda ei tee, peab ta oma otsuse põhjuseid üksikasjalikult selgitama ning esitama kogu teabe ja andmed, millel ettepanek põhineb ja/või mis seda toetavad. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles täitma kohustusi, mille nad võtsid institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (9) ja koostama õigusloomeprotsessi käigus omaenda mõjuhinnangud oluliste muudatuste, sealhulgas kolmepoolsete läbirääkimiste käigus tehtud muudatuste kohta. Komitee teeb ettepaneku, et komisjon ja seadusandjad koos õiguskontrollikomiteega töötaksid välja ühised kriteeriumid, mis aitaksid määratleda olulisuse mõiste ja paremini kindlaks teha, millal vajavad muudatused täiendavat mõjuanalüüsi. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Komitee tuletab meelde oma üleskutset (10) komisjonile luua arukas hindamismaatriks, mis võimaldaks kaasseadusandjatel dünaamiliselt modelleerida oluliste muudatuste mõju, esitades objektiivselt teatud parameetrite, aga ka kvalitatiivsete andmete mõju. Sellega seoses kutsub komitee üles käivitama aruka modelleerimise katseprojekti. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Komitee võtab murega teadmiseks õiguskontrollikomitee 2020. aasta aruande (11) järeldused komisjoni mõjuhinnangute kvaliteedi kohta, milles öeldakse: „2020. aastal esitas õiguskontrollikomitee palju vähem positiivseid arvamusi (12 % arvamustest) ja rohkem negatiivseid arvamusi (46 % arvamustest)“. Õiguskontrollikomitee jätkab, et „ka esitatud tekstide keskmine kvaliteet oli märgatavalt madalam kui eelnevatel aastatel. [---] Paljudel juhtudel oli madalam kvaliteet tingitud sellest, et ei olnud piisavalt aega mõjuhinnangute koostamiseks, võttes arvesse ambitsioonikaid poliitilisi tähtaegu komisjoni uute prioriteetide täitmiseks“. Komitee kutsub seetõttu komisjoni üles kehtestama realistlikud tähtajad, et komisjoni talitused saaksid mõjuhinnangud alati täiel määral välja töötatud. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Komitee võtab murega teadmiseks õiguskontrollikomitee aruande järeldused komisjoni esitatud valikute kohta, mille puhul öeldakse: „Valikuvõimalused ei olnud sageli täielikud. Valikud kaldusid keskenduma ainult eelistatud (poliitilisele) valikule, lisamata alternatiivseid võimalusi, mida toetasid peamised sidusrühmad. Teistes mõjuhinnangutes jäeti peamised valikud välja, kuna osakonnad leidsid, et kõigepealt peavad nad saama poliitilised juhised.“ Komitee rõhutab, et mõjuhinnangute eesmärk on esitada tõendeid ja analüüse poliitiliste valikute tegemiseks, mitte põhjendada komisjoni eelistatud valikut. Ta kutsub komisjoni üles hoiduma kallutatud teabe edastamisest. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Komitee väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle muuta ÜRO kestliku arengu eesmärgid keskseks poliitikateemaks, mis on kooskõlas komitee varasema taotlusega (12), ning viia mõjuhinnangud vastavusse digi- ja rohepöörde toetamisega. Samamoodi juhib komitee tähelepanu asjaolule, et mõjuhinnangud peavad jääma faktilisteks, tõenduspõhiseks ja poliitiliselt neutraalseteks ning mõju hindamise protsess ei tohi olla suunatud poliitiliselt eelistatud tulemuse õigustamisele ega asendada pädevate organite poliitiliste otsuste tegemist. Asjakohaseid mõjusid ei tohi järjestada vastavalt poliitilistele eelistustele, vaid neid tuleb alati võrdsetel alustel analüüsida. Komitee jälgib parema õigusloome vahendite läbivaatamise käigus eriti teraselt nende aspektidega arvestamise praktilist rakendamist, mida ta vajaduse korral uurib täiendavas arvamuses. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Komitee rõhutab vajadust rakendada süstemaatiliselt põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“ ja kohaldada mõjuhinnangutes laiaulatuslikult VKE-testi. Ta tuletab komisjonile meelde Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act“ sätestatud kümmet põhimõtet VKEdega seotud poliitikakujundamise suunamiseks. Komitee rõhutab, et VKEde ja eriti mikroettevõtjate jaoks peavad liidu õigusaktid olema tõhusad ja hõlpsasti kohaldatavad. Komiteel on hea meel teatises esitatud kavatsuse üle konsulteerida mõjuhinnangute arutelude ajal ELi VKEde saadikuga ja ta kutsub VKEde saadikut üles pidama struktureeritud dialoogi ja tegema koostööd riiklike organisatsioonidega, kes tegelevad VKEde huvidega. Lõpetuseks kutsub komitee komisjoni üles piirama VKEde, sealhulgas mikroettevõtjate koormust ja hindama süstemaatilisemalt leebema korra võimalust – tuginedes juhtumipõhisele hindamisele, et teha kindlaks, kas asjaga on seotud kõik VKEd või ainult mikroettevõtjad –, nagu on sätestatud parema õigusloome vahendite vahendis nr 22, ilma et see kahjustaks õigusaktides või kehtestatud normides ja standardites määratletud eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | Komitee tuletab meelde oma eelmist arvamust (13), milles märgitakse, et mõjuhinnanguid saab ja tuleb süstemaatiliselt läbi viia ka delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide puhul. Ta tuletab komisjonile meelde, et „asjaolu, et on tehtud mõjuhinnang seadusandliku teksti kohta, millest delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid tulenevad, ei saa olla piisav põhjendus mõjuhinnangust loobumiseks teiseste õigusaktide puhul. Iga eraldi õigusakti tuleb hinnata selle enese omaduste alusel [---].“ |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | Komiteel on hea meel komisjoni teate üle lisada poliitikakujundusse tulevikusuundade strateegiline analüüs ja ta viitab oma arvamusele selles küsimuses (14). Paljude kõigist liikmesriikidest pärit arvamuste esindajana ning Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteemi (ESPAS) vaatlejana on komitee valmis andma tulevikusuundade analüüsi jaoks olulise panuse ja pakkuma teavet. |
| --- | --- |

3.4.10.

3.5.   Õiguskontrollikomitee

| 3.5.1. | Komiteel on väga hea meel õiguskontrollikomitee töö üle õigusloome järelevalve tagamisel. Selleks et õiguskontrollikomitee saaks oma volitusi täielikult täita, kutsub komitee komisjoni üles tagama, et õiguskontrollikomiteel oleksid piisavad vahendid ja suutlikkus. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et õiguskontrollikomitee ei ole ametlikult sõltumatu. Neli selle seitsmest liikmest on komisjoni liikmed. Parema tasakaalu tagamiseks soovitab komitee õiguskontrollikomiteed laiendada, lisades ühe täiendava välisliikme. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Koormuse vähendamine ja põhimõte „üks sisse, üks välja“

| 3.6.1. | Komitee võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse piirata uutest määrustest johtuvat regulatiivset kulu ja koormust ning vähendada tarbetuid olemasolevaid kulusid ja koormust kodanikele, ettevõtjatele ja haldusasutustele. Samuti kordab komitee oma üleskutset järgida kvalitatiivset käsitlust, mis toimiks võrdsetel alustel kvantitatiivse analüüsiga, võttes arvesse ka õigusaktide eeldatavat kasu (15). Komitee on oma arvamuses (16) märkinud, et „reguleerimise kulud peavad olema proportsionaalsed sellest saadavate tuludega“. Seetõttu rõhutab komitee, et proportsionaalsuse põhimõte jääb uute õigusaktide kehtestamisel endiselt esmatähtsaks. Lisaks peaks komisjon alati hindama tegutsemata jätmise kulusid, näiteks seoses ühtse turu süvendamise ning sotsiaal- ja keskkonnaprobleemidega. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Samamoodi rõhutab komitee, et koormuse vähendamine ei tohi viia ühtse turu ühtlustamisest loobumiseni ega tekitada dereguleerimise survet. Koormuse vähendamine ei tohi kahjustada poliitilisi eesmärke, alandada ELi kõrgeid majandus-, sotsiaal- ja keskkonnastandardeid ega takistada uute algatuste vastuvõtmist, kui need annavad selget lisaväärtust. Koormust tuleb siiski vähendada, kui selgub, et see ei ole poliitikaeesmärgi saavutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Põhimõtte „üks sisse, üks välja“ kohaselt peaks iga uut koormust loov seadusandlik ettepanek vabastama inimesed ja ettevõtjad samas poliitikavaldkonnas ELi tasandil juba olemasolevast samaväärsest koormusest. Sellega seoses märgib komitee murega, et vastupidiselt komisjoni avaldustele ei esitata teatises põhimõtte „üks sisse, üks välja“ tegevuslikke ja metodoloogilisi üksikasju. Seetõttu on komiteel raske uurida põhimõtte „üks sisse, üks välja“ rakendamisega seotud võimalikke positiivseid ja negatiivseid külgi. Komitee kutsub seetõttu komisjoni üles esitama need üksikasjad viivitamata ja jätab endale õiguse anda pärast põhimõtte „üks sisse, üks välja“ metoodika avaldamist sellele täiendav hinnang. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Komitee rõhutab, et ehkki põhimõte „üks sisse, üks välja“ võib olla parema õigusloome vahend, ei tohi seda vaadelda eraldiseisva koormuse vähendamise vahendina. See peab hoopis toimima täiendava vahendina ja koostoimes olemasolevate ELi parema õigusloome vahenditega, sealhulgas mõjuhinnangute, avalike konsultatsioonide, hindamiste ja õiguskontrolliga. Komiteel on hea meel komisjoni kinnituse üle, et põhimõtet „üks sisse, üks välja“ ei kohaldata mehaaniliselt ega eelnevate arvuliste eesmärkide põhjal, vaid juhtumipõhise hindamise alusel, millega määratakse konkreetselt kindlaks, mida on võimalik lihtsustada, ühtlustada või kõrvaldada, pidades samal ajal silmas õigusaktist saadavat kasu. Komitee jälgib eriti valvsalt, et komisjon selle kinnituse ka ellu viiks. Lisaks tõstab komitee esile tulevikukindluse platvormi (mille liige ta on) rolli komisjoni nõustamisel liidu õigusaktide lihtsustamisel ja tarbetu koormuse vähendamisel, tagades samal ajal, et liidu poliitika on tulevikku vaatav ja asjakohane uute probleemide, sealhulgas sotsiaalse, keskkonnaalase, geopoliitilise, tehnoloogilise ja digitaalse arengu valguses. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Komitee rõhutab, et põhimõtte „üks sisse, üks välja“ rakendamist tuleb vaadelda ühise institutsioonilise jõupingutusena, mis nõuab tihedat koostööd kõigi ELi institutsioonide vahel kogu seadusandliku tsükli vältel. Kooskõlas käesoleva arvamuse punktiga 3.4.3 kutsub komitee Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles tagama, et liidu õigusaktid täidaksid oma eesmärke kõige kulutõhusamal viisil. See nõuab seadusandjate ja komisjoni tihedat koostööd kõigis poliitilise protsessi etappides ning ka seda, et liikmesriigid jagaksid komisjoniga teavet ELi õigusaktidest tulenevate kulude ja hüvede kohta pärast nende rakendamist. |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Komiteel on hea meel komisjoni kavatsuse üle esitada igas mõjuhinnangus hinnang kavandatava sekkumise haldus- ja kohandamiskulude kohta. Ta märgib siiski, et põhimõtte „üks sisse, üks välja“ vahendist kaetakse ainult halduskulud, samas kui kohandamiskulud tuleb katta muudest vahenditest, nagu taaste- ja vastupidavusrahastu, ühtekuuluvuspoliitika ja põllumajandusfondid ning õiglase ülemineku mehhanism. Kuna kohandamiskulud võivad tähendada ettevõtjate, eriti VKEde ja mikroettevõtjate jaoks märkimisväärset koormust, kutsub komitee komisjoni üles lisama kuluprognoosi kõrval konkreetsed ettepanekud meetmete kohta, millega toetada ettevõtjaid uute õigusraamistikega kohanemisel ja nende järgimisel ning säilitada tööhõive stabiilsus ja tagada töötajate kutseõpe ja ümberõpe. |
| --- | --- |

3.6.6.

| 3.6.7. | Komitee võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse käsitleda 27 riikliku süsteemi asendamist ühe ühtlustatud raamistikuga automaatselt kui halduskoormuse langetamist. See kujutab endast mehaanilist lähenemist, millest komisjon väidab end hoiduvat. Ühtlustamine ei too iseenesest kaasa tõhususe kasvu, selle mõju tuleb hinnata juhtumipõhiselt. Komitee kutsub seetõttu komisjoni üles määratlema halduskoormuse langetamise alati üksikjuhtumi kulude-tulude analüüsi põhjal. |
| --- | --- |

3.6.7.

| 3.6.8. | Põhimõtte „üks sisse, üks välja“ paindliku korra suhtes palub komitee komisjonil selgitada kriteeriume, mille alusel ta teeb otsuse nii erandite kui ka kauplemise erandlike asjaolude kohta. |
| --- | --- |

3.6.8.

| 3.6.9. | Komitee märgib, et põhimõtet „üks sisse, üks välja“ kohaldatakse ainult algatuste suhtes, mis on lisatud komisjoni 2022. aasta tööprogrammi, jättes seega kõrvale komisjoni ametiaja esimesel poolel esitatud olulised poliitilised algatused. Komisjon jätab seega täitmata komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni lubaduse, mille ta esitas nii oma töömeetodites (17) kui ka volinikele suunatud missioonikirjas ja mille kohaselt rakendab kolleegium põhimõtet „üks sisse, üks välja“ iga uue koormust loova seadusandliku ettepaneku puhul. |
| --- | --- |

3.6.9.

| 3.6.10. | Komitee kutsub komisjoni üles looma asjakohase aruandlusraamistiku põhimõtte „üks sisse, üks välja“ rakendamise kohta, et tagada järgmistel aastatel nõuetekohane hindamine. |
| --- | --- |

3.6.10.

3.7.   Tulevikukindluse platvorm

| 3.7.1. | Komiteel on hea meel tulevikukindluse platvormi loomise üle. Ta tuletab meelde, et platvormi ülesandeks on järelhindamine ja mitte uute õigusaktide ettepanekute tegemine. Komitee osaleb aktiivselt selle töös. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et veebisaidi „Avaldage arvamust: lihtsustage!“ kaudu esitatud arvamused peavad jätkuvalt panustama platvormi iga-aastasse tööprogrammi, isegi kui need ei kuulu komisjoni tööprogrammi II lisasse. Lisaks peaks platvormil olema jätkuvalt võimalus nõustada komisjoni parema õigusloome horisontaalsete töövoogude suhtes. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Komitee teeb ettepaneku, et isik või organisatsioon, kes esitab platvormi kaudu arvamuse, saaks komisjonilt järelmeetmena põhjendatud tagasisidet selle kohta, kuidas juhtumit käsitleti. |
| --- | --- |

3.7.3.

3.8.   Hilisem järelevalve ja hindamised

| 3.8.1. | Komitee toetab kindlalt põhimõtet „Kõigepealt hinda!“ ja julgustab komisjoni tagama selle süstemaatilise rakendamise. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Komiteel on hea meel väljakujunenud eduka koostöö üle komisjoniga järelhindamistöös, mille puhul on leitud, et komitee panus on kasulik komisjoni hinnangute tõhustamiseks organiseeritud kodanikuühiskonna panuse abil. Komitee kutsub üles seda koostööd pidevalt tugevdama. Ta kutsub ka tungivalt üles lisama komitee hinnangud kavandatud ühisesse tagasisideregistrisse – õigusloome ühisportaali. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Liidu rakendatud õigusaktide järelevalve puhul hoiatab komitee, et vajaliku teabe ja andmete kogumise järelevalve- ja aruandluskohustused peavad alati olema proportsionaalsed ega tohi koormata liigselt kodanikke, ettevõtjaid ega haldusasutusi. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | Komitee võtab murega teadmiseks õiguskontrollikomitee aruande järeldused komisjoni hinnangute kohta. Aruandes märgitakse, et „hindamise järeldused ei kajastanud tähelepanekuid asjakohaselt. Õiguskontrollikomitee väljendas pidevalt muret, et järeldused olid tõendite valikulised väljavõtted või ei olnud kogutud tõendite nõrkade külgede puhul piisavalt selged. See on ülioluline puudus, kuna see takistab hindamise põhiülesande täitmist, milleks on sellest õppimine.“ Komitee kutsub komisjoni üles andma erapooletult aru liidu õigusaktide tulemuslikkuse kohta. |
| --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | Komitee märgib murega, et komisjoni talitused ei ole õiguskontrollikomitee negatiivse arvamuse puhul kohustatud hindamisaruandeid uuesti esitama. Ta teeb ettepaneku kohaldada hindamistele mõjuhinnangutega samasugust süsteemi ja kohustada komisjoni talitusi negatiivse esimese arvamuse korral aruanded läbi vaatama ja saama õiguskontrollikomiteelt ametlikult positiivse arvamuse. |
| --- | --- |

3.8.5.

3.9.   Rakendamine ja jõustamine

| 3.9.1. | Komitee viitab oma arvamuses (18) esitatud soovitustele rakendamise ja jõustamise kohta. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Komiteel on hea meel komisjoni pikaajalise tegevuskava üle ühtse turu normide paremaks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks (19) ning ta julgustab komisjoni oma kavandatud meetmeid kiiresti rakendama. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Komitee kordab, et kodanike ja ettevõtjate regulatiivne koormus tekib jätkuvalt peamiselt riiklikul tasandil seoses liidu õiguse ülevõtmise menetluse ja meetodiga ning puuduliku kohaldamisega riikide ametiasutuste poolt. Kui riikide seadusandjad otsustavad oma kaalutlusõigust kasutades lisada nõudeid riiklikul tasandil, peaksid nad seda tegema läbipaistvalt, teavitama sellest komisjoni ja muid riiklikke ametiasutusi ning põhjendama seda kooskõlas oma kohustusega, mille nad on võtnud institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes. Samuti peaksid liikmesriigid arvestama oma täienduste võimaliku mõjuga ühtse turu terviklikkusele ja nõuetekohasele toimimisele ning võimaluse korral hoiduma meetmetest, mis võivad põhjustada suuri moonutusi ja killustatust. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | Nagu komitee on oma arvamustes (20) märkinud, soovitab ta seada põhimõtteliselt esmatähtsale kohale määrused, mitte direktiivid, et vältida vastuolulisi õigusraamistikke kogu ELis ja toetada ühtse turu integratsiooni. Komitee märgib siiski, et kodanike, tarbijate, töötajate ja keskkonna praegust kaitsetaset ei tohi vähendada. |
| --- | --- |

3.9.4.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 13, 15.1.2016, lk 192, ELT C 262, 25.7.2018, lk 22.

1

(2)  COM(2015) 215 final.

2

(3)  ELT C 487, 28.12.2016, lk 51 ja ELT C 262, 25.7.2018, lk 22.

3

(4)  C(2017) 7810.

4

(5)  ELT C 383, 17.11.2015, lk 57.

5

(6)  REFITi platvormi arvamus Saksamaa Kaubandus-Tööstuskodade Liidu (DIHK) esitatud taotluse XXII.4.a ja kodaniku taotluse XXII.4.b kohta, mis käsitlevad sidusrühmadega konsulteerimise mehhanisme. Vastuvõtmise kuupäev: 7.6.2017.

6

(7)  Parema õigusloome vahendid. Euroopa Komisjon (europa.eu).

7

(8)  ELT C 434, 15.12.2017, lk 11.

8

(9)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1 (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:32016Q0512(01)&from=EN).

9

(10)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 72.

10

(11)  rsb_report_2020_en_0.pdf (europa.eu).

11

(12)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 72.

12

(13)  ELT C 262, 25.7.2018, lk 22.

13

(14)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 67.

14

(15)  ELT C 434, 15.12.2017, lk 11.

15

(16)  ELT C 487, 28.12.2016, lk 51.

16

(17)  P(2019) 2.

17

(18)  ELT C 262, 25.7.2018, lk 22.

18

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-enforcement-implementation-single-market-rules_en_0.pdf

19

(20)  ELT C 18, 19.1.2011, lk 95.

20

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/51

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja määrust (EL) nr 537/2014 seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega“

(COM(2021) 189 final – 2021/104 (COD))

(2021/C 517/07)

| Raportöör: | Marinel Dănuț MUREŞAN |
| --- | --- |

Raportöör:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 22.6.2021
  Euroopa Parlament, 23.6.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 50 ja 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 226/0/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 22.6.2021

Euroopa Parlament, 23.6.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 50 ja 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

226/0/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt ettepaneku üle võtta vastu äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv ning on seisukohal, et kvaliteetne kestlikkusaruandlus on Euroopa rohelise kokkuleppe, sealhulgas paketi „Eesmärk 55“ edasipüüdlike eesmärkide rakendamise põhielement. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eelkõige aitab äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi laiendamine kõigile teatavatele tingimustele vastavatele suurtele äriühingutele, samuti börsil noteeritud VKEdele, kaasa Euroopa majanduse ümberkujundamisele kooskõlas Pariisi kokkuleppega, nagu ka Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma volitus töötada välja sidusad muu kui finantsaruandluse Euroopa standardid. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteel on heameel, et kooskõlas kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskavaga keskendub Euroopa Komisjon äriühingutele ja finantsasutustele stiimulite loomisele, et need avalikustaksid kvaliteetseid kestlikkusandmeid. Avalik ja erasektor peavad töötama koos selle tulemuse saavutamise nimel, kusjuures kestliku rahanduse õigusraamistikul ja äriühingute aruandlusel on selles tähelepanuväärne roll. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee ärgitab kaasseadusandjaid hindama tegevus- ja halduskulusid, mis on seotud VKEde järkjärgulise ja vabatahtliku kaasamisega direktiivi kohaldamisalasse, ning kaaluma võimalikke uusi toetusmeetmeid, et aidata korvata selle olulise majandussegmendi haldus- ja tegevuskoormust. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee väljendab suurt heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on täpsustanud ja järginud kahe olulisuse perspektiivi põhimõtet, ja selle kirjelduse üle, mis on esitatud ettepaneku kolmandas lõigus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toetab Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmale (EFRAG) antud volitust anda tehnilist nõu muu kui finantsaruandluse Euroopa standardi väljatöötamiseks. Standardi väljatöötamisse tuleb kaasata kõiki sidusrühmi, kellel on oluline huvi kestlikkusaruandluse ettevalmistamisel ja kasutamisel: asjaomastele finants- ja mittefinantsettevõtetele, sotsiaalpartneritele ja kodanikuühiskonna osalejatele tuleb igas etapis tagada selge roll. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni, Euroopa järelevalveasutusi ja kaasseadusandjaid üles tagama, et kestlikkusaruandluse raamistiku eri osad, sealhulgas finantseerimisasutusi hõlmavad osad, oleksid sisu ja järjestuse poolest hoolikalt kooskõlas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Lisaks kutsub komitee Euroopa Komisjoni ja Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma üles kaaluma, kuidas konkreetsed riikidepõhise aruandluse nõuded kestlikkusriskide ja -mõjude kohta kõigi hõlmatud üksuste jaoks võiksid soodustada üksikasjalikumat ja olulisemat avalikustamist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee innustab Euroopa Komisjoni kaaluma finants- ja kestlikkusalase hariduse tugevdamist. Kuigi kõnealuse ettepanekuga tagatakse, et äriühingud ja finantseerimisasutused suudavad pakkuda lõppkasutajatele, tulevastele kasusaajatele ja teistele lõppinvestoritele täpseid andmeid, on vaja suuremaid jõupingutusi, et anda neile võimalus suunata oma säästud kestlikesse investeeringutesse piisava kindlustundega. Komitee väljendab sellega seoses heameelt kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia (1) raames võetud kohustuste üle. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1. | Muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/95/EL (2)), millega muudetakse raamatupidamisdirektiivi, võeti vastu 2014. aastal. Muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi sätete kohaselt pidid direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad äriühingud esitama esimese aruande 2018. aastal (majandusaasta 2017 kohta). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2017. aastal avaldas komisjon muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi kohaselt äriühingutele mittesiduvad aruandlussuunised (3). 2019. aastal avaldas komisjon lisasuunised kliimaga seotud teabe avaldamise kohta (4). Need suunised ei ole äriühingute muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi kohaselt avalikustatava teabe kvaliteeti piisavalt parandanud. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa Komisjon võttis endale kohustuse esitada ettepanek muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi läbivaatamise kohta Euroopa rohelise kokkuleppe ja selle 2020. aasta tööprogrammi raames (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2018. aasta märtsis avaldas Euroopa Komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (6) milles korrati vajadust äriühingute esitatava muu kui finantsteabe standardiseerimise järele, mis on vajalik investeerimisotsuste suunamiseks. Pärast tegevuskava avaldamist esitas Euroopa Komisjon kolm seadusandlikku ettepanekut, milles on täpsemalt määratletud andmed, mida sel eesmärgil äriühingutelt nõutakse, nimelt taksonoomiamäärus (7), määrus, mis käsitleb kestlikkusteabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (8), ja vähese CO2 heitega võrdlusaluste määrus (9). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Oma 2018. aasta mai algatusraportis kestliku rahastamise kohta nõudis Euroopa Parlament muu kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi raames aruandluse lisanõuete kehtestamist (10). Oma 2020. aasta detsembri resolutsioonis äriühingu kestliku üldjuhtimise kohta väljendas Euroopa Parlament heameelt komisjoni võetud kohustuse üle muu kui finantsteabe avalikustamise direktiiv läbi vaadata, kutsus üles laiendama selle direktiivi kohaldamisala, et hõlmata rohkemaid äriühingute kategooriaid, ning väljendas heameelt komisjoni võetud kohustust üle töötada välja ELi muu kui finantsteabe avalikustamise standardid (11). Euroopa Parlament on ka seisukohal, et aruanded, mis kajastavad kooskõlas muu kui finantsteabe avalikustamise direktiiviga äriühingute muud kui finantsteavet, tuleb allutada kohustuslikule auditile. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv koos määrusega, mis käsitleb kestlikkusteabe avalikustamist finantsteenuste sektoris, ja taksonoomiamäärusega on ELi kestliku rahanduse strateegia aluseks olevate kestlikkusaruandluse nõuete keskne komponent. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Seetõttu on kõnealuse ettepaneku eesmärk parandada kestlikkusaruandlust, et kasutada paremini ära Euroopa ühtse turu potentsiaali aidata saavutada täielikult kestlikule ja kaasavale majandus- ja finantssüsteemile üleminek kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega, sh pakett „Eesmärk 55“, ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Euroopa on praegu väljumas tervishoiualasest hädaolukorrast, mis on toonud esile vajaduse vastupidava finants- ja majandussüsteemi järele, et kaitsta end tulevikus ootamatute kriiside eest. Nagu Euroopa Keskpank on väitnud, on pandeemia tuletanud meelde vajadust tagada, et selleks et kliimamuutused ei põhjustaks maailmamajandusele jäädavat kahju, on vaja meie majanduses teha põhjalikke ja struktuurseid ümberkorraldusi, muutes energia tootmise ja tarbimise viisi (12). Samal ajal rõhutab EKP, et kui kiiresti ei tegutseta, ohustab see inimeste, eelkõige kõige vaesemate ja haavatavamate inimeste elusid. Kvaliteetne mittefinantsettevõtete aruandlus on otsustava tähtsusega, et tagada kõnealuse küsimuse mõlema mõõtme nõuetekohane käsitlemine. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Samal ajal tagavad edusammud kapitaliturgude liidu loomisel, et Euroopa tööstus, mille selgroog koosneb üle poole Euroopa SKPst andvatest VKEdest, (13) areneb edukalt edasi, loob kvaliteetseid töökohti ja toob kaasa Euroopa Liidu pikaajalise konkurentsivõime. Need edusammud sõltuvad kapitali eraldamisest üleminekujärgus olevatele äriühingutele, kes püüdlevad Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamise poole ja toetavad Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke, ja selle tagamisest, et finants- ja kestlikkusalane haridus muudetakse Euroopa kohustuste lahutamatuks osaks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kvaliteetsed, võrreldavad ja asjakohased äriühingute andmed, mis vastavad kahele olulisuse perspektiivile, on peamine eeltingimus tagamaks, et finantssektor suudab hinnata finantssektoriväliste ja finantssektori klientide ning vastaspoolte kestlikkuse profiili, mis võimaldab tal toetada oma kliente Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel. Komitee julgustab kaasseadusandjaid tagama, et kõnealune ettepanek vastaks sellele põhieesmärgile, mis on COVID-19 pandeemiast kestliku taastumise alus, ning tagama ühtse turu pikaajalise konkurentsivõime ja kasvu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma ülesanne on töötada välja tehnilised standardid (edaspidi „standardid“), millega viiakse õigusakt ellu. Kooskõlas nõuanderühma selleteemalise lõpparuandega (14) kutsub komitee ELi kestliku rahanduse platvormi ja kestliku rahanduse rahvusvahelist platvormi pidama nõuanderühmaga nõu standardite piisava üksikasjalikkuse hindamisel, tagades, et aruandvad üksused esitavad olulisi ja võrreldavaid andmeid. Arvestades kiiret rahvusvahelist arengut kestlikkusaruandluse valdkonnas, sealhulgas globaalse aruandlusalgatuse, kestlikkuse aruandlusstandardite nõukogu ja finantsstabiilsuse nõukogu kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühma raamistike laialdast kasutamist nii äriühingutes kui ka finantseerimisasutustes, soovitab komitee standardites juhinduda nende raamistike põhisätetest. Nagu nõuanderühm on ka märkinud, ei tohiks rahvusvaheline koostöö selles valdkonnas siiski takistada ELi eesmärki olla kestlikkuse valdkonnas ülemaailmne liider, pidades silmas ELi õigusraamistiku väljatöötamise ulatust ja kiirust. Peamiste sidusrühmade, sealhulgas sotsiaalpartnerite tasakaalustatud esindatuse tagamine nõuanderühma juhtimisstruktuuris tagab selle protsessi võimalikult kindla elluviimise. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Võrreldavate ja kvaliteetsete andmete esitamisel on otsustava tähtsusega sidusus kestlikkusaruandluse tavade vastuvõtmisel kõigis EL 27 liikmesriigi jurisdiktsioonides. Kuna õigusakt ei võetud vastu määruse vormis, ergutab komitee kaasseadusandjaid tagama, et läbirääkimised viiksid piisavalt paindliku tulemuseni, nii et direktiivi sätteid ei muudetaks ülevõtmisprotsessis ulatuslikult. See element oleks oluline, et tagada ühtsed aruandlusnõuded kõigis EL 27 liikmesriigis, hoida ära turu killustumine ja soodustada takistamatut kapitalivoogu võrdselt kõigis jurisdiktsioonides. Kuigi komitee ootab täielikult, et tulevasi standardeid kohaldataks järjepidevalt kõigis EL 27 liikmesriigis, rõhutab ta, kui tähtis on tagada, et nii äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi kui ka standardite kehtestamise tulemuseks oleks kestlikkusteabe kvaliteetne, võrreldav ja oluline avalikustamine kõigis ELi liikmesriikides. Kodanikuühiskonna varasem empiiriline töö on näidanud märkimisväärseid piirkondlikke erinevusi, mis võivad seda eesmärki kahjustada (15). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   Kohaldamisala

| 4.1.1. | Komiteed rõõmustab direktiivi kohaldamisala laiendamine, et hõlmata börsil noteeritud VKEd – välja arvatud need, mis on noteeritud mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või VKEde kasvuturgudel –, samuti vabatahtliku aruandluse sätteid börsil noteerimata VKEde jaoks ning kolmeaastast üleminekuperioodi ja lihtsustatud standardeid noteeritud VKEde jaoks. Kuna VKEd seisavad asjakohaste andmete hankimisel ja aruannete koostamisel silmitsi märkimisväärse haldus- ja tegevuskoormaga, mida süvendab COVID-19 pandeemia, toetab komitee sellega seoses ettepaneku praegust kohaldamisala. Selline tasakaalustatud lähenemisviis annab VKEdele prognoositava võimaluse vastata oma investorite ja laiemate sidusrühmade kasvavatele ootustele kestlikkusteabe suhtes, võimaldades samal ajal paindlikkust ja aega nende nõuete järkjärguliseks ja vabatahtlikuks täitmiseks. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil kiirendada spetsiaalset mõjuhinnangut ja kulude-tulude analüüsi, milles käsitletakse järkjärgulise kasutuselevõtu perioodi ja lihtsustatud aruandlusstandardi mõju nii börsil noteeritud kui ka noteerimata VKEdele. Analüüsi oluline osa peaks sisaldama konkreetseid empiirilisi tõendeid ja soovitusi suure riskiga sektorites tegutsevate noteeritud ja noteerimata VKEde kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse lisamise kohta mõistliku aja jooksul. Vajaduse korral peaks Euroopa Komisjon kaaluma ka rohkemaid toetusmeetmeid, et aidata VKEsid nende tulevaste aruandlusnõuete täitmisel. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Väärtusahelate riskide ja mõju avalikustamine

| 4.2.1. | Komitee pooldab kavandatava direktiivi lähenemisviisi, mis sisaldab aruandlusnõudeid kohaldamisalasse kuuluvate üksuste väärtusahelale. Võttes arvesse nüüdisaegsete väärtusahelate keerukust, soovitab komitee selgemaid ja üksikasjalikumaid täpsustusi selle kohta, millal tuleks järgida kogu väärtusahelat hõlmavat lähenemisviisi aruandlusele, pidades silmas kavandatava direktiivi sätet, mille kohaselt tuleb aru anda „asjakohasel juhul“, nagu on märgitud põhjenduses 29. Kuna keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegevusega seotud riskid ja mõju tulenevad väärtusahelas toimuvast tegevusest, soovib komitee rõhutada, et need lisatäpsustused ei tohiks vähendada nõuet, mille kohaselt tuleb väärtusahelates võetud meetmete mõju kohta anda aru täielikult läbipaistval viisil. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   Aruandlusnõuete ajakava ja sisu ühtlustamine

| 4.3.1. | Komitee rõhutab, et ettepaneku edu sõltub äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi ja muude õigusraamistike aruandlusnõuete hoolikast järjestamisest ja ühtlustamisest. Eriti kuna see on seotud selliste kohaldamisalasse kuuluvate äriühingute vajadustega, kes on muu kui finantsteabe kasutajad ja koostajad, on oluline tagada, et asjaomaste andmete kogumiseks, hindamiseks ja avalikustamiseks jääks piisavalt aega. Selline kooskõlastamine peaks tagama, et kohaldamisalasse kuuluvate finantsüksuste finantssektorivälised kliendid peavad kõigepealt avalikustama vajalikud andmed, võimaldades seejärel finantsüksustel neid hinnata ja koostada enda avalikustatav teave. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Euroopa Komisjon ja kaasseadusandjad peaksid hindama neid järjestusnõudeid, eriti kuna need mõjutavad neid kohaldamisalasse kuuluvaid üksusi, kelle suhtes kohaldatakse kestlikkusaruandluse nõudeid kapitalinõuete määruse, (16) taksonoomiamääruse artikli 8, muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi delegeeritud õigusaktide (17) ja mis tahes tulevaste standardite alusel, mis on seotud sotsiaalse taksonoomia ja teiste taksonoomiate arendamisega. Nende nõuete täitmine sõltub kõnealuse ettepaneku alusel esitatavate kvaliteetsete andmete kättesaadavusest. Äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi kohase avalikustamise kaudu nõutav teave peaks olema ulatuselt sarnane nende asjaomaste nõuete, sealhulgas taksonoomiamääruse delegeeritud õigusaktide nõuete kohaselt avalikustatavate andmetega. Nõudeid saab vajaduse korral täpsemalt selgitada kavandatavas direktiivis ja Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma töös standardite väljatöötamisel. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Kindlus

| 4.4.1. | Komitee tunnistab, kui tähtis on tagada kavandatava direktiivi kohaselt avalikustatud mittefinantsandmete hea kvaliteet ja kontrollitavus. Kindlusel on selles otsustav roll ning komiteed rõõmustab ettepanekus esitatud soovitus piiratud kindluse kasutamise kohta, et kontrollida kohaldamisalasse kuuluvate üksuste mittefinantsandmeid. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Kuna puudub kestlikkusteabe kindluse ühiselt kokku lepitud raamistik ja teatavat liiki mittefinantsandmete kvaliteet on ebakindel, on soovitatav, et kindluse nõuded jääksid piiratud kindluse jaoks nõutavale hindamistasemele. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Inimõigused

| 4.5.1. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et üksikasjalikumalt on kindlaks määratud kestlikkuse aspektid, mille kohta tuleb andmed avalikustada, sealhulgas need, mis on seotud mõjuga haavatavatele kogukondadele ja töötajatele. Seoses äriühingu kestlikku üldjuhtimist käsitleva ettepaneku avaldamisel tehtud edusammudega leiab komitee, et kõnealune ettepanek annab märkimisväärse võimaluse töötada välja praktiline raamistik kogukondi mõjutavatest äritehingutest tulenevate finantsriskide hindamiseks, edendades samal ajal põhjalikku arusaamist äritegevuse mõjust neile kogukondadele. Nii aruandlus- kui ka hoolsuskohustuse nõuete täpsem selgitamine peaks ametliku konsulteerimise õiguse kaudu hoolikalt tasakaalustama sotsiaalpartnerite vajadusi. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Komitee julgustab kaasseadusandjaid kaaluma selles protsessis arvessevõetavate ja konsulteeritavate sidusrühmade selgemat määratlemist ning tagama nende nõuete täieliku kooskõla tulevase äriühingu kestlikku üldjuhtimist käsitleva ettepaneku sätetega. Ühelt poolt tuleks rõhutada protsessi, mida äriühingud peaksid kohustuma järgima sidusrühmadega konsulteerimise nõuete täitmiseks, määrates kindlaks ainult kõige asjakohasemad sidusrühmad, tagades teiselt poolt, et need protsessid on asjakohaselt kavandatud ja lihtsad ega lisa tarbetut keerukust kavandatava direktiivi laiendatud reguleerimisalasse kuuluvate äriühingute jaoks. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Üleminekukava

| 4.6.1. | Komitee tunnistab üleminekujärgus olevate äriühingute vajadust rahaliste vahendite ligimeelitamiseks. Seetõttu on äärmiselt oluline rõhutada ettepanekus vajadust anda aru ärimudelite ja -strateegiate ühilduvusest üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise piiramisega 1,5 oC-ni. Võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruannet netonullheite saavutamise kohta 2050. aastaks, (18) on usaldusväärsete ja kvaliteetsete andmete tagamine kavandatud direktiivi kõnealuse nõude täitmiseks otsustava tähtsusega tegur, mis aitab tagada, et äriühingutel on usaldusväärsed üleminekukavad ning et pangad ja kapitaliturud võivad aidata neil oma eesmärke saavutada. Komitee toetaks nõuete üksikasjalikumat ja proportsionaalsemat piiritlemist. Sellised nõuded peaksid sisaldama lisateavet äriühingutes vastuvõetud üleminekustsenaariumide kohta ning elemente, mis määravad nende kooskõla õiglase ülemineku eesmärkidega. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   ELi muu kui finantsaruandluse standardite väljatöötamine

| 4.7.1. | Komitee kordab oma toetust Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmale antud volitustele anda tehnilist nõu ELi muu kui finantsaruandluse standardite väljatöötamisel. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et tema volitused nõuavad nõuetekohast menetlust, avalikku järelevalvet ja läbipaistvust, sealhulgas konsulteerimist paljude eri sidusrühmadega standardite väljatöötamisel, ning rõhutab, kui tähtis on tagada, et tehniliste nõuannete väljatöötamise käigus kaasataks ametiühingud, laiemad sotsiaalpartnerid, VKEd ja teised standardite väljatöötamisest oluliselt huvitatud sidusrühmad, sealhulgas finants- ja mittefinantsettevõtted ning kodanikuühiskonna organisatsioonid, ja et nendega konsulteeritakse. Sellega seoses toetab komitee Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma jõupingutusi saada sidusrühmade arvamus nõuetekohase menetluse (19) arendamise kohta, ning ootab tulemust, mis tagab kõigi eespool nimetatud sidusrühmade kaasamise. |
| --- | --- |

4.7.1.

Brüssel, 22. september 2021. a.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 390 final.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoober 2014. aasta direktiiv 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni teatis C(2017) 4234 final (ELT C 215, 5.7.2017, lk 1).

3

(4)  Komisjoni teatis C(2019) 4490 final (ELT C 209, 20.6.2019, lk 1).

4

(5)  Komisjoni teatis rohelise kokkuleppe kohta COM/2019/640 final ja komisjoni 2020. aasta kohandatud tööprogramm COM(2020) 440 final.

5

(6)  COM(2018) 97 final.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2089, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning võrdlusaluste kestlikkuse aspekti avalikustamisnõuete osas (ELT L 317, 9.12.2019, lk 17).

9

(10)  Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon jätkusuutliku rahastamise kohta (2018/2007(INI)) (ELT C 76, 9.3.2020, lk 23).

10

(11)  Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon äriühingu kestliku üldjuhtimise kohta (2020/2137(INI) (ELT C 445, 29.10.2021, lk 94).

11

(12)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2020/html/ecb.sp200717~1556b0f988.et.html

12

(13)  https://ec.europa.eu/growth/smes_et

13

(14)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/210308-report-efrag-sustainability-reporting-standard-setting_en.pdf

14

(15)  https://www.allianceforcorporatetransparency.org/assets/Research_Report_EUKI_2020.pdf, p. 51.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

16

(17)  C(2021) 2800 final.

17

(18)  https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050

18

(19)  https://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2fsites%2fwebpublishing%2fSiteAssets%2fEFRAG%2520Due%2520Process%2520Procedures_V04.pdf

19

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/56

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tehisintellektialase Euroopa lähenemisviisi edendamine““

(COM(2021) 205 final)

(2021/C 517/08)

| Raportöör: | Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
| --- | --- |

Raportöör:

Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 235/0/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 1.7.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastuvõtmine sektsioonis

2.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

235/0/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava läbivaadatud versiooni üle, mis on Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide ühise töö vili. Ta kutsub üles seda kiiremini ellu viima tänu kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasamisele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab terviklikku lähenemisviisi, mida komisjon järgib oma strateegias kaasava ja kestliku tehisintellekti tagamiseks, mis põhineb tipptasemel ja usaldusväärse ökosüsteemi loomisel. Kava ja määruse ettepanekud, millest kumbagi käsitletakse eraldi arvamuses, on kaks sammast, et muuta Euroopa tehisintellekti valdkonnas ülemaailmseks osalejaks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Selleks et saavutada eeldatav majanduslik, sotsiaalne, keskkonnaalane ja rahvatervisealane kasu kõigi Euroopa kodanike jaoks ilma diskrimineerimiseta, tuleb kavaga anda haridusele uut hoogu, integreerides eetilised ja keskkonnaküsimused, elukestva õppe ja oskuste arendamise, samuti innovatsioonialased väljakutsed ning töötajate ja ettevõtjate, sealhulgas kõige väiksemate ettevõtjate toetamise. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Töömaailmas on edu võti usaldus. Tehisintellekt ei ole erand. Komitee arvates tuleks kõnealuses uues kavas anda sotsiaaldialoogile ja sotsiaalpartneritele kogu protsessi vältel keskne roll. Kuigi oskuste küsimus on väga oluline, peaks arutelu hõlmama kõiki küsimusi, mis on seotud automatiseerimisega töömaailmas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee soovitab komisjonil tungivalt julgustada oma kavandatavas poliitilises raamistikus liikmesriike tugevdama tehisintellektiga seotud küsimuste ja vahendite alast sotsiaalset ja kodanikudialoogi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee tuletab meelde, et usaldus sõltub iga töötaja, tarbija või kodaniku õigusest algoritmiliste protsesside arusaadavusele, niivõrd kui need mõjutavad nende elu ja keskkonda. Uus kooskõlastatud kava peab olema osa läbipaistvuse ja arusaadavuse nõudest, mida ei saa lahutada iga kodaniku õigusest vaidlustada üksnes algoritmi tehtud otsuseid. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on seisukohal, et EL võib olla tehisintellekti valdkonnas usaldusväärne ülemaailmne liider, tingimusel et ELi institutsioonide, liikmesriikide ja organiseeritud kodanikuühiskonna – sotsiaalpartnerite, tarbijate ja kodanike – vahel toimub täielik kooskõlastamine, millega kaasnevad selgelt määratletud individuaalsed kohustused. See kooskõlastamine ELi institutsioonide vahel, nende ja liikmesriikide vahel ning liikmesriikide vahel maksimeerib üldist mõju, tagades samal ajal investeerimispoliitika ja -programmide kiire ja järjepideva rakendamise. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Oma olemuselt üleilmsena on tehisintellekt aga sõltuv oma kasutuse ulatuslikkusest, see on tema otsene funktsioon. Tehes liikmesriikidest tehisintellektialase ühise ülemaailmse jõupingutuse peamised osalejad, moodustab kooskõlastatud kava Euroopa tehisintellekti strateegia nurgakivi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee tunneb heameelt, et ülevaadatud kooskõlastatud kavas pakutakse välja konkreetsed meetmed, et stimuleerida riiklike strateegiate elluviimist ja koostoime mitmekordistamist. Kava toimib aga täielikult üksnes tihedas koostöös Euroopa andmestrateegia (Euroopa andmeruumi loomine ja andmete kaitsmine) ja küberturvalisuse strateegiaga. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Selleks et korvata siduva kooskõlastamise puudumist, kutsub komitee üles kehtestama süsteemi edusammude pidevaks jälgimiseks kõigi sidusrühmade väljatöötatud tulemusnäitajate abil. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee julgustab liikmesriike kasutama taaste- ja vastupidavusrahastut ning ka teisi rahalisi vahendeid, nagu programm „Euroopa horisont“, programm „Digitaalne Euroopa“ ja programm „InvestEU“, et toetada tehisintellekti arendamist ja kasutuselevõttu, eelkõige väikestes ettevõtetes. Euroopa Investeerimispanga hiljutine aruanne heidab valgust eesootavale teekonnale (1). |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komisjoni eesmärk on teha EList inimkeskse, kaasava, ohutu, kestliku ja usaldusväärse tehisintellekti ülemaailmne mootor. Võttes arvesse tervisekriisi ajal saadud õppetunde, soovib komisjon kiirendada investeeringuid, jõustada praeguseid meetmeid ja neid rangelt vastavusse viia, et edendada koostoimet ja kiiret reageerimist (2). Komitee toetab selle lähenemise kiiret ja otsustavat rakendamist, et tugevdada ELi tipptaset liidusisesel ja rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee võtab teadmiseks alates 2018. aasta esimese kooskõlastatud kava koostamisest tehtud edusammud. Ajakohastatud kavas tõusevad esile selged prioriteedid: investeerida taristutesse ja andmete jagamisse, edendada tipptaset, mobiliseerides innovatsiooni ja pädevusi, tagada usaldatavus ja läbipaistvus kogu väärtusahelas. Leiti, et 2019. aasta 7 miljardi euro suurused investeeringud (+ 30 %) olid innustavad. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kooskõlastatud kava tugineb põhi- ja sotsiaalõiguste austamisel ning mittediskrimineerimisel algoritmide kaudu. Käesolev arvamus on lahutamatult seotud arvamusega ühise määruse ettepaneku kohta, milles käsitletakse eetilisi aspekte ja millega kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee on seisukohal, et eetiline raamistik ning tunnustatud ja jagatud standard koos kooskõlastatud kavaga on peamised ja struktureerivad katalüsaatorid eurooplaste usalduse suurendamiseks tehisintellekti vastu, tagades samal ajal konkurentsieelise ja väärtusliku vahendi ülemaailmsel tasandil. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kõnealuse kodanike usaldus on lahutamatult seotud õigusega algoritmide arusaadavusele ja võimalusega vaidlustada mis tahes otsus, mis mõjutab nende elu. Tehisintellekti ja selle rakenduste arendajad ja kasutajad peavad rakendama valvsust ning selle tulemuseks peaks olema korrapärane auditeerimine ja testimine. Otsuste tegemine peab jääma inimeste pädevusse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee tunneb muret killustatuse ohu pärast, mis on seotud erinevate riiklike strateegiatega, ning kutsub liikmesriike üles tõhustama ELi huvides oma koostööd, iseäranis küberturvalisuse valdkonnas, mis kuulub riikde pädevusse, ent mis moodustab siiski kava alustala. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee peab vajalikuks kestliku tehisintellekti loomist majanduslikel, sotsiaalsetel ja keskkonnaalastel eesmärkidel ning austades majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kohustusi. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Täielikult põhjendatud komisjoni ambitsioonid nõuavad tegutsemist koostöös liikmesriikide, erasektori ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga, et






  — | kiirendada investeerimist tehisintellekti, eesmärgiga saavutada majanduslikku ja sotsiaalset elavnemist, mis tugineb täiustatud digilahendustele; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

kiirendada investeerimist tehisintellekti, eesmärgiga saavutada majanduslikku ja sotsiaalset elavnemist, mis tugineb täiustatud digilahendustele;

| — | võtta õigeaegselt kasutusele struktuurid ja programmid, mis on kavandatud selleks, et tootmise või tehnoloogia kasutuselevõtu teerajajad saaksid õiglase tasu; |
| --- | --- |

—

võtta õigeaegselt kasutusele struktuurid ja programmid, mis on kavandatud selleks, et tootmise või tehnoloogia kasutuselevõtu teerajajad saaksid õiglase tasu;

| — | optimeerida poliitika sidusust, et vältida hajumist ja seljatada ühiselt see ülemaailmne proovikivi. |
| --- | --- |

—

optimeerida poliitika sidusust, et vältida hajumist ja seljatada ühiselt see ülemaailmne proovikivi.

| 3.2. | Komitee kiidab heaks komisjoni soovi kasutada programmi „Digitaalne Euroopa“ ja programmi „Euroopa horisont“ aastatel 2021 kuni 2027 vähemalt ühe miljardi euro ulatuses: oodatav võimendav mõju toob samal perioodil avaliku ja erasektori investeeringuid tehisintellekti kuni 20 miljardit eurot aastas. Seda võimendavat mõju toetab taaste- ja vastupidavusrahastu. |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Soodsate tingimuste loomine – andmed ja taristu

| 3.3.1. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama koostööd ja kooskõlastamist tehisintellekti haldamisel, rakendades riiklikke strateegiaid, jagades teadmisi, oskusteadmisi ja häid tavasid, et kiirendada tehisintellekti arendamist ja kasutuselevõttu ning lahendada ülemaailmseid tehisintellektiga seonduvaid probleeme. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Tehisintellekti arengu eeltingimused on andmete kättesaadavus, ligipääsetavus ja vaba liikumine koos andmeid, nende kaitset ja küberturvalisust käsitleva strateegiaga. Komitee tuletab meelde, et isikuandmete vahetamise sujuvus sõltub tihedast kooskõlastamisest ja isikuandmete kaitse üldmääruse täielikust järgimisest. Samamoodi nagu andmete turvalisus ja läbipaistvus võib ka normatiivsus anda ülemaailmses konkurentsis konkurentsieelise (4). Komitee kiidab heaks Euroopa andmeruumi ja valdkondlike ruumide kujundamise. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Välja arvatud mõned tehisintellektisüsteemid, mis ei sõltu andmetest, sõltub tehisintellekti toimivus otseselt kättesaadavate andmete mahust, asjakohasusest ja kvaliteedist. Komitee peab seega hädavajalikuks potentsiaali optimeerimist, mis hõlbustab paindlikku, koostalitlusvõimelist ja usaldusväärset andmevahetust. Komitee kiidab heaks arengute täpseks jälgimiseks ja tehtud edusammude hindamiseks tuvastatud põhisektorid, nagu tööstuslik tootmine, roheline kokkulepe, liikuvus, tervishoid, finants- ja energiasektor. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Komitee toetab






  — | eesmärke suurendada märkimisväärselt Euroopa saadavalolevat andmetöötlusvõimsust, et kasutada ja väärtustada andmeid reaalajas, ning luua ja toota ELis kestliku arengu programmi raames hädavajalikud andmeprotsessorid; |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

—

eesmärke suurendada märkimisväärselt Euroopa saadavalolevat andmetöötlusvõimsust, et kasutada ja väärtustada andmeid reaalajas, ning luua ja toota ELis kestliku arengu programmi raames hädavajalikud andmeprotsessorid;

| — | ühist huvi pakkuvate andmete mõiste määratlemist kui avaliku sektori aitamiseks andmete avalikustamist avaliku võimu poolt või hädavajalikuks peetavate andmete jagamise soodustamist, (5) seostades nendega andmeid, mis tulenevad osalejatelt, kes tegutsevad Euroopa territooriumil, kuid ei osale sealjuures selle tööstuspoliitikas. |
| --- | --- |

—

ühist huvi pakkuvate andmete mõiste määratlemist kui avaliku sektori aitamiseks andmete avalikustamist avaliku võimu poolt või hädavajalikuks peetavate andmete jagamise soodustamist, (5) seostades nendega andmeid, mis tulenevad osalejatelt, kes tegutsevad Euroopa territooriumil, kuid ei osale sealjuures selle tööstuspoliitikas.

| 3.3.5. | Komitee ootab liikmesriikidelt suuremat panust teadus- ja arendustegevusesse, et arendada välja struktuure, taristut ja vahendeid, mis on vajalikud üldiseks hüvanguks ja ELi suveräänsusega seoses abistamiseks tehisintellekti vallas. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Tipptaseme edendamine laborist turuni – innovatsioon ja partnerlused

| 3.4.1. | Komitee toetab terviklikku lähenemist, et teha EList tipptaseme keskus alates alusuuringutest ja innovatsioonist kuni turule toomiseni. Komitee peab hädavajalikuks, et EL ja liikmesriigid kiirendaksid oma koostööd, et luua innovatsiooni, tehisintellekti kaubanduslikke perspektiive ning talentide ja pädevuste arendamist soodustavad tingimused kooskõlas Euroopa inimkeskse ja usalduspõhise visiooniga. Komitee tunneb heameelt selle üle, et horisontaalse koostöö struktuurid toetavad neid eesmärke. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee väljendab heameelt komisjoni ambitsioonide üle edendada katsete tegemist, tõsta esile piirkondlikke digitaalse innovatsiooni keskusi koostöös riiklike ja piirkondlike algatustega ning jagada kogemusi. Lisaks sihipärasele rahalisele toetusele hõlbustavad innovatsioonikeskused ja nõudeteenuste platvormid väga väikestel ettevõtetel ja VKEdel oma tegevusse tehisintellekti kaasamist. Komitee peab oluliseks toetada tehisintellekti arendamisel idufirmasid, kasvufirmasid ja traditsioonilisi VKEsid. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee rõhutab, et kõnealune tipptasemekeskuste poliitika ei tohi häirida standardsete uurimislaborite tavapärast alalist rahastamist, hirmust murranguliste tehnoloogiate väljaarendamise viibimise ees. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Komitee soovib edendada kohanemisprogramme organisatsioonide ning mikro-, väikeste ja keskmiste ettevõtete jaoks, kes arendavad sihipäraseid mentorlusvõrgustikke. Soovitatav on, et algatusi, mis toetavad mikro-, väikeste ja keskmiste ettevõtete ligipääsu tehisintellektile (testimis- ja katsetamisrajatised, digitaalse innovatsiooni keskused ja tehisintellekti nõudeteenuste platvormid) tugevdataks ja hinnataks nende praktilise mõju suhtes ettevõtetele, eesmärgiga neid täiustada. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Komitee tellitud hiljutine uuring näitab, kuivõrd on ulatuslikumalt kasutusele võtmine kohustuslik samm olenemata sellest, kas tegemist on ligipääsuga vajalikele pädevustele, algoritmide andmekogumitele või hädavajalikule rahastusele või piisavalt suurele turule minemisega, et tagada kuluka taristu kiire amortiseerumine. Poliitikakujundajad peavad seega prioriseerima mikro-, väikeseid ja keskmisi ettevõtteid ning kavandama kohandatud poliitikameetmeid. Võttes arvesse pandeemia põhjustatud majanduslikku kahju on idufirmade, kasvufirmade ja traditsiooniliste VKEde toetamine tehisintellekti arendamisel edaspidi ülimalt oluline. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Komitee kiidab heaks katsetuskeskkondade loomise, et katsetada uusi ideid tegelikkusele lähedastes tingimustes ning soodustada kiiret reageerimist. Komitee kutsub üles tulemusi tõhusamalt jagama ning neid ilma piirideta vastastikuselt tunnustama. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Uurimustöö tase peegeldab laboris töötavate inimeste oskusi ja asjatundlikkust, kuid samuti kasutajate usaldust tehisintellekti suhtes. Seetõttu soovib komitee, et kõrgharidusprogrammid õpetaksid innovatsiooni ja kaubanduse arengu vallas välja maailmatasemel talente. Komitee nõuab, et EL tagaks tingimused, mis võimaldavad talente hoida ja tõmmata ligi välisriikide oskustööjõudu. Komitee soovib ülemaailmset kaubandusliku keskkonna kujunemist, mis on stabiilne ja usaldusväärne ning võimaldab ettevõtetel ja töötajatel tehisintellekti teadusuuringute ja innovatsiooni kasuks rakendada. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Kodanikuühiskonna organisatsioonid väärivad toetust tehisintellekti lahenduste rakendamisel ning kuulumist tehisintellektile pühendatud fondide ja ressursside kasusaajate hulka. See on eelkõige tõsi sotsiaalteenuste puhul, järgides täielikult privaatsuse ja andmete (sh biomeetriliste andmete) töötlemise ja salvestamise eeskirju. |
| --- | --- |

3.4.8.

3.5.   Tehisintellekti kasutuselevõtt kodanike hüvanguks – oskused ja usaldus

| 3.5.1. | Komitee toetab komisjoni strateegiat, mis tugineb tipptasemel ja usaldusväärse ökosüsteemi loomisele. See lähenemine on osa 2019. aastal vastu võetud valgest raamatust (6). Haridus ja koolitus on viisid, mis võimaldavad edendada tipptaset ja suurendada usaldust tehisintellekti vastu. Haridus- ja koolitussüsteemid saavad täita tohutult palju vajadusi, alates baasteadmiste ja üldarusaama tagamisest kuni spetsiifilise oskusteabe ja kõrgetasemeliste oskuste omandamiseni (7). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Komitee väljendab heameelt uue digiõppe tegevuskava vastuvõtmise üle komisjoni poolt aastateks 2020–2027. See tagab parema tehisintellekti olemuse ja toimimise mõistmise alates algkoolist kuni ülikoolini ning ka oskuste uuendamise. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Komitee soovib, et liikmesriigid pakuksid tehisintellektialast haridust, mis kaasab ühtlasi seonduvaid eetilisi ja keskkonnaalaseid teemasid ning julgustab heade tavade jagamist, et edendada mitmekesisust ligipääsus tehisintellektialastele koolitustele, selle arendamist ja kasutamist. Tehisintellekti edulend ja selle kasutamine kõigi hüvanguks nõuab valdkonnaülest lähenemist ja ka üleminekumeetmeid. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Komitee on seisukohal, et sotsiaalpartnerid on olulised osalejad, et ennetada pädevuste arengut ja muudatusi töökohtades. Sotsiaaldialoog on oluline, et aidata toetada töötajaid, keda mõjutab nende ülesannete automatiseerimine. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Komitee rõhutab koostöö olulisust valitsuste, õppeasutuste, sotsiaalpartnerite ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, et luua ja kohaldada uusi haridus- ja täiendusõppe programme, mis on mõeldud eelkõige ilma tööta olevatele inimestele. Mikro-, väikestele ja keskmistele ettevõtetele ja VKEdele kohandatud koolitused on vajalikud nii ettevõtjatele kui ka töötajatele. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Komitee peab kahetsusväärseks, et kavas jäetakse tähelepanuta võimalik ühine mõtisklus töömaailmast ja töö tulevikust seoses automatiseerimisega. Töötajate usalduse suurendamine tehisintellekti rakenduste vastu nõuab tugevat sotsiaalset dialoogi, mis on hädavajalik selleks, et võtta kasutusele tehisintellekti süsteeme, millel on mõju töötajatele, eelkõige juhtimise või personalihalduse valdkonnas. Seistes silmitsi võimaliku töökohtade hävimise, ebavõrdsuste suurenemise ja tootmissektorite ümberkorraldamisega tundub vajalik tagada täielik kooskõlastamine liikmesriikide vahel tihedas koostöös ettevõtete, piirkondade, sotsiaalpartnerite ja vahendavate organitega, eesmärgiga






  — | arendada automatiseerimise vallas prognoositavaid, kestlikke ja institutsioonilisi võimekusi; |
| --- | --- | --- |

3.5.6.

—

arendada automatiseerimise vallas prognoositavaid, kestlikke ja institutsioonilisi võimekusi;

| — | arendada ametite vahetamiseks ja pädevuste uuendamiseks uuenduslikke ja ennetavaid mehhanisme; |
| --- | --- |

—

arendada ametite vahetamiseks ja pädevuste uuendamiseks uuenduslikke ja ennetavaid mehhanisme;

| — | mõelda vastastikusele sobivusele, mitte ainult tehisintellekti arendamiseks ametites, aga ka selleks, et tuvastada muutusi kultuuris ja tavades ning kehtestada hea vastastikuse sobivuse standardid, mis soodustavad individuaalset võimestamist. |
| --- | --- |

—

mõelda vastastikusele sobivusele, mitte ainult tehisintellekti arendamiseks ametites, aga ka selleks, et tuvastada muutusi kultuuris ja tavades ning kehtestada hea vastastikuse sobivuse standardid, mis soodustavad individuaalset võimestamist.

| 3.5.7. | Arvestades, et digiühiskonna nurgakivi on usaldus, hindab komitee eriti komisjoni lähenemist kõigis valdkondades, mis võimaldavad tagada üldisele huvile ja eelkõige kodanike, tarbijate ning ka töötajate ja ettevõtete, sealhulgas sotsiaalmajanduse sektori huvidele vastamise, et suurendada üldist usaldust tehisintellekti vastu: põhiõiguste kaitsmine, küberturvalisus, andmekaitse, intellektuaalomand ning ressursside kestlik ja tõhus kasutus, unustamata innovatsiooniga seonduvaid regulatiivseid küsimusi. Tundub oluline tuvastada täpsemalt tehisintellekti kuritarvitusliku kasutuse ohud ning kavandada asjakohased meetmed nendega tegelemiseks. Komitee toetab komisjoni poolt kõigis valdkondades julgeoleku tugevdamiseks ja õigusraamistiku tehisintellektiga seonduvate probleemidega kohandamiseks ettenähtud meetmeid. Komitee tuletab sellega seoses meelde organiseeritud kodanikuühiskonna teedrajavat rolli, näiteks näotuvastusest tulenevate riskide hindamisel. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | Komitee toetab täielikult ambitsiooni edendada kogu maailmas Euroopa visiooni kestlikust ja usaldusväärsest tehisintellektist, julgustades ülemaailmsete tehisintellektiga seonduvate standardite määratlemist ning luues partnerlusi ja ühiseid algatusi kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

3.5.8.

3.6.   Strateegilise juhtpositsiooni saavutamine tugeva mõjuga sektorites

| 3.6.1. | Komitee hindab komisjoni realistlikku lähenemist, mis koosneb meetmete koondamisest sektoritele, kus tehisintellektialane juhtpositsioon on hädavajalik, nagu kliima ja keskkond, tervishoid, robootika ja automatiseerimine, avalikud teenused, avalik julgeolek, sealhulgas terrorismivastane võitlus ja rändepoliitika, arukas liikuvus, põllumajandus ja seonduvad sektorid. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Komitee arvates on digiüleminek peamine vahend CO2 heite vähendamiseks ja keskkonnajuhtimiseks, püüdes piirata tehisintellektipõhiste lahenduste negatiivset mõju kliimale, keskkonnale ja energiatarbimisele. Tehisintellekti kasutamine energia- ja transpordisüsteemide juhtimisel, samuti tööstuslikes ja põllumajanduslikes protsessides, soodustab energiatõhusust, ringmajandust ja loodusvarade kestlikku haldamist. Tegemist on tootlikkuse ja majandusliku tõhususe olulise teguriga. Tehisintellekt võimaldab muu hulgas kliima- ja keskkonnanähtusi paremini mõista ja nendega toime tulla. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Komitee kutsub üles kasutama tehisintellekti pakutavaid võimalusi haiguste päritolu uurimisel, uute ravimite, meditsiiniseadmete ja kõrgema taseme ravi väljatöötamisel või uurimise, diagnostika ja ravi valdkondades, näiteks võitluses vähktõve vastu. Euroopa terviseandmete ruum, mis on kavandatud täielikult privaatsust ja isikuandmete kaitset järgides, on suur samm tehisintellekti potentsiaali täieliku rakendamise suunas. Patsientide, eakate või puudega inimeste igapäevane abistamine robotite poolt ilmestab tipptaseme robotite eeliseid, mis on vähem seotud tehnoloogilise keerukuse kui inimeste ja robotite vahelise suhtluse juhtimisega. |
| --- | --- |

3.6.3.

Brüssel, 22. september 2021. a.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe.

1

(2)  ELT C 240, 16.7.2019, lk 51.

2

(3)  Komitee arvamus tehisintellekti määruse kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 61).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  „La norme sans la force: l’énigme de la puissance européenne“ (Normatiivne hegemoon? Mõistatuslik Euroopa võim), Zaki Laïdi, 2005.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta.

5

(6)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 87.

6

(7)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 46.

7

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/61

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt) ja muudetakse teatavaid liidu õigusakte“

(COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD)

(2021/C 517/09)

| Raportöör: | Catelijne MULLER |
| --- | --- |

Raportöör:

Catelijne MULLER

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 7.6.2021
  nõukogu, 15.6.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 225/03/06 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 7.6.2021

nõukogu, 15.6.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

225/03/06

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks asjaolu, et komisjoni ettepanek tehisintellekti käsitleva õigusakti vastuvõtmiseks ei käsitle ainult tehisintellektiga seotud riske, vaid seab lati kõrgele ka sellise tehisintellekti kvaliteedi, toimivuse ja usaldusväärsuse osas, mida EL on nõus lubama. Komitee tunneb erilist heameelt selle üle, et tehisintellekti käsitlev õigusakt seab tervise, ohutuse ja põhiõigused õigusakti keskmesse ning on üleilmse ulatusega. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee tõdeb, et parandamist vajavad sellised valdkonnad nagu keelatud tehisintellektitavade ulatus, määratlus ja selgus, „riskipüramiidiga“ seoses tehtud liigitamisvalikute mõju, suure riskiga tehisintellektile esitatavate nõuete riski maandav mõju, tehisintellekti käsitleva õigusakti jõustatavus ning seos kehtivate määruste ja muude hiljutiste regulatiivsete ettepanekutega. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et tehisintellekt ei ole kunagi toiminud seadusetus maailmas. Oma ulatuse ja ülimuslikkuse tõttu ELi määrusena võib tehisintellekti käsitlev õigusakt tekitada pingeid olemasolevate riiklike ja ELi õigusaktide ning nendega seotud regulatiivsete ettepanekutega. Komitee soovitab muuta põhjendust 41, et nõuetekohaselt kajastada ja selgitada mõjuhindamise ning kehtivate ja tulevaste õigusaktide vahelisi seoseid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovitab tehisintellekti mõistet täpsustada, eemaldades I lisa, muutes pisut artiklit 3 ja laiendades tehisintellekti käsitleva õigusakti kohaldamisala nii, et see hõlmaks varasemaid tehisintellektisüsteeme ning IX lisa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide tehisintellekti komponente. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee soovitab selgitada keeldusid, mis puudutavad „alalävisele tajule suunatud võtteid“ ja „haavatavuste ärakasutamist“, et need kajastaksid kahjuliku manipuleerimise keeldu, ning lisada nende keeldude tingimustena „põhiõiguste, demokraatia ja õigusriigi kahjustamise“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee arvates ei ole ELis kohta ELi kodanike usaldusväärsuse hindamisele nende sotsiaalse käitumise või isikuomaduste põhjal, olenemata hindajast. Komitee soovitab laiendada selle keelu kohaldamisala, et see hõlmaks ka eraorganisatsioonide ja riigiasutuste sotsiaalset hindamist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub üles keelustama tehisintellekti kasutamise automaatseks biomeetriliseks tuvastamiseks avalikes ja eraviisiliselt juurdepääsetavates ruumides, välja arvatud autentimise eesmärgil väga konkreetsetel juhtudel, ning inimese käitumuslike signaalide automaatseks tuvastamiseks avalikes ja eraviisiliselt juurdepääsetavates ruumides, välja arvatud väga spetsiifilistel juhtumitel, näiteks mõnel tervisalasel eesmärgil, kus patsiendi emotsioonide äratundmine võib olla oluline. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | „Loendipõhine“ lähenemisviis suure riskiga tehisintellektile ohustab mitmete tehisintellektisüsteemide ja kasutuste normaliseerimist ning peavoolustamist, mida endiselt tugevalt kritiseeritakse. Komitee hoiatab, et keskmise ja suure riskiga tehisintellektile kehtestatud nõuete täitmine ei pruugi iga suure riskiga tehisintellekti puhul vähendada ohtu, et see kahjustab tervist, ohutust ning põhiõigusi. Komitee soovitab tehisintellekti käsitlevas õigusaktis seda olukorda ette näha. Lisada tuleks vähemalt usaldusväärse tehisintellektiga seotud eetikajuhiste i) inimkontrolli, ii) privaatsuse, iii) mitmekesisuse, mittediskrimineerimise ja õigluse, iv) selgitatavuse ning v) keskkonna- ja sotsiaalse heaolu nõuded. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kooskõlas oma ammu propageeritud „inimjuhitavuse“ lähenemisviisiga tehisintellektile soovitab komitee tungivalt, et tehisintellekti käsitlev õigusakt näeks ette, et teatavad otsused jäävad inimeste eelisõiguseks, eriti valdkondades, kus neil otsustel on moraalne komponent ning õiguslik või ühiskondlik mõju, sh kohtusüsteem, õiguskaitse, sotsiaalteenused, tervishoid, eluase, finantsteenused, töösuhted ja haridus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovitab muuta kolmandate isikute vastavushindamise kohustuslikuks kõigi suure riskiga tehisintellektide puhul. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee soovitab lisada kaebuste ja kahju hüvitamise mehhanismi organisatsioonide ning kodanike jaoks, kes on saanud kahju tehisintellekti käsitleva õigusakti kohaldamisalasse kuuluva tehisintellektisüsteemi, selle tegevuse või kasutamise tõttu. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Ettepanek tehisintellekti määruse kohta – tehisintellekti käsitlev õigusakt

| 2.1. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et komisjoni ettepanek tehisintellekti käsitleva õigusakti vastuvõtmiseks ei käsitle ainult tehisintellektiga seotud riske, vaid seab lati kõrgemale sellise tehisintellekti kvaliteedi, toimivuse ja usaldusväärsuse osas, mida EL on nõus lubama. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Üldised kommentaarid – tehisintellekti käsitlev õigusakt

Eesmärk ja kohaldamisala

| 3.1. | Komitee tervitab nii tehisintellekti käsitleva õigusakti eesmärki kui ka ulatust. Komitee tunneb erilist heameelt selle üle, et komisjon seab tervise, ohutuse ja põhiõigused tehisintellekti käsitleva õigusakti keskmesse. Komitee kiidab ka tehisintellekti käsitleva õigusakti välist mõju, millega tagatakse, et kui väljaspool ELi välja arendatud tehisintellekti kasutatakse või kui see avaldab mõju ELis, peab see vastama samadele õiguslikele standarditele. |
| --- | --- |

3.1.

Tehisintellekti määratlus

| 3.2. | Tehisintellekti määratlus (artikli 3 esimene punkt koostoimes tehisintellekti käsitleva õigusakti I lisaga) on tekitanud tehisintellektiteadlaste vahel arutelu, mille kohaselt tehisintellektiteadlased ei pea mitut I lisas toodud näidet tehisintellektiks, samuti puudub hulk olulisi tehisintellektimeetodeid. Komitee ei näe I lisas lisandväärtust ja soovitab selle tehisintellekti käsitlevast õigusaktist täielikult välja jätta. Komitee soovitab muuta artikli 3 esimese punkti määratlust järgmiselt:
  „„tehisintellektisüsteem“ – tarkvara, mis võib automatiseeritud kujul teatavate inimese kindlaks määratud eesmärkide jaoks luua väljundeid, näiteks sisu, prognoose, soovitusi või otsuseid, mis mõjutavad keskkondi, millega nad suhtlevad.“ |
| --- | --- |

3.2.

„„tehisintellektisüsteem“ – tarkvara, mis võib automatiseeritud kujul teatavate inimese kindlaks määratud eesmärkide jaoks luua väljundeid, näiteks sisu, prognoose, soovitusi või otsuseid, mis mõjutavad keskkondi, millega nad suhtlevad.“

Tervis, ohutus ja põhiõigused – riskipüramiid

| 3.3. | Eskaleeruv „riskipüramiid“ (alates väikesest/keskmisest riskist kuni suure riski ja vastuvõetamatu riskini), mida kasutatakse hulga üldiste tehisintellekti tavade ja valdkonnapõhiste tehisintellektide liigitamiseks, näitab, et mitte iga tehisintellekt ei kujuta endast ohtu ja kõik riskid pole võrdsed ega nõua samu leevendusmeetmeid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Valitud lähenemisviis tõstatab kaks meie jaoks olulist küsimust. Esiteks, kas leevendusmeetmed (suure ning väikese/keskmise riskiga tehisintellekti puhul) maandavad tõepoolest piisavalt ohte tervisele, ohutusele ja põhiõigustele? Teiseks, kas oleme valmis lubama tehisintellektil inimeste otsuseid suures osas asendada ka kriitiliste protsesside puhul, nagu õiguskaitse ja kohtusüsteem? |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Esimese küsimuse osas hoiatab komitee, et keskmise ja suure riskiga tehisintellektile kehtestatud nõuete täitmine ei pruugi kõigi suure riskiga tehisintellektide puhul vähendada tervise, ohutuse ning põhiõiguste kahjustamise ohtu. Seda täpsustatakse 4. punktis. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Teise küsimuse osas on tehisintellekti käsitlevast õigusaktist puudu märkus, et tehisintellekti potentsiaal seisneb inimese otsuste tegemise ja inimintellekti suurendamises, mitte asendamises. Tehisintellekti käsitlev õigusakt töötab eeldusel, et keskmise ja suure riskiga tehisintellekti nõuete täitmise korral võib tehisintellekt inimese otsuseid suures osas asendada. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee soovitab tungivalt, et tehisintellekti käsitlev õigusakt näeks ette, et teatavad otsused jäävad inimeste eelisõiguseks, eriti valdkondades, kus neil otsustel on moraalne komponent ning õiguslik või ühiskondlik mõju, sh kohtusüsteem, õiguskaitse, sotsiaalteenused, tervishoid, eluase, finantsteenused, töösuhted ja haridus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tehisintellekti süsteemid ei toimi seadusetus maailmas. Euroopa, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil kehtib juba õiguslikult siduvaid eeskirju, mis käsitlevad tehisintellekti süsteeme või on nende suhtes asjakohased. Õiguslikud allikad hõlmavad muu hulgas järgmist: ELi esmane õigus (Euroopa Liidu aluslepingud ja liidu põhiõiguste harta), ELi teisesed õigusaktid (näiteks isikuandmete kaitse üldmäärus, tootevastutuse direktiiv, määrus isikustamata andmete vaba liikumise kohta, diskrimineerimisvastased direktiivid, tarbijaõigus ning tööohutus ja töötervishoid), ÜRO inimõigustealased lepingud ja Euroopa Nõukogu konventsioonid (näiteks Euroopa inimõiguste konventsioon) ning arvukad ELi liikmesriikide õigusaktid. Lisaks horisontaalselt kohaldatavatele eeskirjadele on erinevaid valdkonnapõhiseid eeskirju, mida kohaldatakse konkreetsete tehisintellektirakenduste suhtes (näiteks meditsiiniseadmete määrus tervishoiusektoris). Komitee soovitab muuta põhjendust 41, et seda nõuetekohaselt kajastada. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkreetsed märkused ja soovitused – tehisintellekti käsitlev õigusakt

Tehisintellekti keelatud kasutusviisid

| 4.1. | Komitee nõustub, et artiklis 5 sätestatud tehisintellekti kasutusviisidel sotsiaalne kasu tõepoolest puudub ja need tuleks keelata. Komitee leiab, et osa sõnastusi on ebaselged, mis võib muuta mõne keelu raskesti tõlgendatavaks ja hõlpsasti välditavaks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | On tõendeid selle kohta, et alalävisele tajule suunatud võtted võivad põhjustada mitte ainult füüsilist või psühholoogilist kahju (praegu seda keeldu käivitavad tingimused), vaid võivad oma rakendamiskeskkonnast sõltuvalt põhjustada muid ebasoodsaid tagajärgi isikule, ühiskonnale või demokraatiale, näiteks hääletuskäitumise muutumine. Pealegi juhib tehisintellekt sageli mitte alalävisele tajule suunatud võtteid, vaid pigem otsust, kes selliste võtetega sihikule võtta. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Et anda edasi tehisintellekti käsitleva õigusakti artikli 5 lõike 1 punkti a eesmärki, mis on keelata inimeste manipuleerimine kahjulikul viisil käituma, soovitab komitee punkti muuta järgmiselt: „[---] sellised tehisintellektisüsteemid, mille eesmärk on või mis võetakse kasutusele või mida kasutatakse sooviga oluliselt moonutada inimese käitumist viisil, mis kahjustab või võib kahjustada selle isiku, teise isiku või isikute rühma põhiõigusi, sealhulgas nende füüsilist või psühholoogilist tervist ja ohutust või demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee soovitab muuta artikli 5 lõike 1 punktis b haavatavuse ärakasutamise keelatud tavasid samal viisil, lisades põhiõiguste kahjustamise, sealhulgas füüsilise või psühholoogilise kahju. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee tervitab artikli 5 lõike 1 punktis c sätestatud ühiskondliku reitingu (sotsiaalse hindamise) keeldu. Komitee soovitab, et sotsiaalse hindamise keeld kehtiks ka eraorganisatsioonide ja avaliku sektori osalusega asutuste, mitte ainult ametiasutuste puhul. ELis ei ole kohta ELi kodanike usaldusväärsuse hindamisele nende sotsiaalse käitumise või isikuomaduste põhjal, olenemata hindajast. Vastasel juhul avaks EL ukse mitmele valdkonnale, kus sotsiaalne hindamine oleks lubatud, näiteks töökohal. Alapunktides i) ja ii) sätestatud tingimusi tuleks selgitada, et tõmmata selge piir selle vahel, mida peetakse „sotsiaalseks hindamiseks“ ja mida võib pidada vastuvõetavaks hindamisviisiks konkreetsel eesmärgil, st millal ei tohiks hindamisel kasutatavat teavet enam pidada asjakohaseks või mõistlikult seotuks hindamise eesmärgiga. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tehisintellekti käsitleva õigusakti eesmärk on keelata õiguskaitse jaoks reaalajas toimuv biomeetriline kaugtuvastus (näiteks näotuvastus) ja liigitada see muudel eesmärkidel kasutamise korral „suure riskiga“ tegevuseks. See jätab „tagantjärele“ ja „peaaegu otse“ biomeetrilise tuvastuse lubatuks. Selle kohaselt jääb lubatuks biomeetriline tuvastamine, mille eesmärk ei ole isiku tuvastamine, vaid isiku käitumise hindamine tema biomeetriliste tunnuste (mikronäoilme, kõnnak, temperatuur, südame löögisagedus jne) alusel. Piirdumine „õiguskaitsega“ võimaldab biomeetrilist tuvastamist ja kõiki muid biomeetrilise kindlakstegemise vorme, mille eesmärk ei ole isiku tuvastamine, sealhulgas kõiki loetletud „emotsioonide tuvastamise“ vorme kõigil muudel eesmärkidel kõigi teiste osalejate poolt kõikjal avalikus ja eraruumis, muu hulgas töökohtadel, kauplustes, staadionitel ja teatris. See jätab uksed valla maailmale, kus meie „emotsioone hinnatakse“ pidevalt mis tahes eesmärgil, mida meie hindaja vajalikuks peab. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tehisintellekti käsitlev õigusakt liigitab „emotsioonide tuvastamise“ üldiselt väikese riskiga tegevuseks, kui välja arvata üksikud kasutajadomeenid, kus need on liigitatud suure riskiga tegevuseks. Seda liiki biomeetriliste andmete tuvastamist nimetatakse ka „emotsioonituvastuseks“ ja mõnikord „käitumise tuvastuseks“. Kõik need tegevused tehisintellekti poolt on äärmiselt invasiivsed, neil puudub kindel teaduslik alus ja need võivad oluliselt kahjustada mitmeid ELi põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, nagu õigus inimväärikusele, õigus isikupuutumatusele (mis hõlmab vaimset puutumatust) ja õigus eraelule. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kooskõlas Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Andmekaitsenõukogu 21. juuni 2021. aasta üleskutsega keelata tehisintellekti kasutamine inimtunnuste automaatseks tuvastamiseks avalikult juurdepääsetavates kohtades ja veel mõned tehisintellekti kasutusviisid, mis võivad põhjustada ebaõiglast diskrimineerimist, kutsub komitee üles:






  — | keelama tehisintellekti kasutamise näiteks näo, kõnnaku, hääle ja muude biomeetriliste tunnuste automaatseks biomeetriliseks tuvastamiseks avalikes ja eraviisiliselt juurdepääsetavates ruumides, välja arvatud väga spetsiifilistel juhtumitel (näiteks juurdepääsuks julgeoleku seisukohalt tundlikule alale); |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

keelama tehisintellekti kasutamise näiteks näo, kõnnaku, hääle ja muude biomeetriliste tunnuste automaatseks biomeetriliseks tuvastamiseks avalikes ja eraviisiliselt juurdepääsetavates ruumides, välja arvatud väga spetsiifilistel juhtumitel (näiteks juurdepääsuks julgeoleku seisukohalt tundlikule alale);

| — | keelama tehisintellekti kasutamise inimeste käitumuslike signaalide tuvastamiseks avalikes ja eraviisiliselt juurdepääsetavates ruumides; |
| --- | --- |

—

keelama tehisintellekti kasutamise inimeste käitumuslike signaalide tuvastamiseks avalikes ja eraviisiliselt juurdepääsetavates ruumides;

| — | keelama biomeetriat kasutavad tehisintellektisüsteemid inimeste liigitamiseks klastritesse rahvuse, soo, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse või muudel ELi põhiõiguste harta artikli 21 alusel keelatud diskrimineerivatel alustel; |
| --- | --- |

—

keelama biomeetriat kasutavad tehisintellektisüsteemid inimeste liigitamiseks klastritesse rahvuse, soo, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse või muudel ELi põhiõiguste harta artikli 21 alusel keelatud diskrimineerivatel alustel;

| — | keelama tehisintellekti kasutamise füüsilise isiku emotsioonide, käitumise, kavatsuste või isikuomaduste kohta järelduste tegemiseks, välja arvatud väga konkreetsetel juhtumitel, näiteks mõnel tervisalasel eesmärgil, kus patsiendi emotsioonide äratundmine on oluline. |
| --- | --- |

—

keelama tehisintellekti kasutamise füüsilise isiku emotsioonide, käitumise, kavatsuste või isikuomaduste kohta järelduste tegemiseks, välja arvatud väga konkreetsetel juhtumitel, näiteks mõnel tervisalasel eesmärgil, kus patsiendi emotsioonide äratundmine on oluline.

Suure riskiga tehisintellekt

| 4.9. | Otsuse tegemisel selle kohta, kas tervist, ohutust või põhiõigusi ohustavad tehisintellektitavad või kasutamine võiks siiski rangetel tingimustel lubatud olla, arvestas komisjon kahte elementi: i) kas tehisintellektitavad või kasutamine võib anda sotsiaalset kasu ning ii) kas selle kasutamisega kaasnevaid ohte tervisele, ohutusele ja põhiõigustele saab vähendada teatavate nõuete täitmise korral. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee tunneb heameelt nende nõuete kooskõlla viimise üle usaldusväärse tehisintellekti eetikasuuniste elementidega. Kuid tehisintellekti käsitlevas õigusaktis ei käsitleta suure riskiga tehisintellektiga seotud nõuete puhul eraldi viit olulist usaldusväärse tehisintellekti eetikasuuniste nõuet, mis on: i) inimese toimevõime, ii) privaatsus, iii) mitmekesisus, mittediskrimineerimine ja õiglus, iv) selgitatavus ning v) keskkonna ja ühiskonna heaolu. Komitee peab seda kasutamata võimaluseks, sest paljud tehisintellektist tulenevad ohud on seotud privaatsuse, erapoolikuse, tõrjutuse, tehisintellekti otsuste tulemuste seletamatuse, inimese toimevõime ja keskkonna õõnestamisega ning kõik need kajastuvad meie põhiõigustes. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee soovitab lisada need nõuded tehisintellekti käsitleva õigusakti III jaotise 2. peatüki nõuetele, et parandada tehisintellekti käsitleva õigusakti võimet kaitsta tõhusalt meie tervist, ohutust ja põhiõigusi nii ametiasutuste kui ka eraorganisatsioonide kasutatava tehisintellekti kahjuliku mõju eest. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee tervitab tehisintellekti käsitleva õigusakti ja liidu ühtlustamisõigusaktide „põimitud süsteemi“. Komitee soovitab tehisintellekti käsitleva õigusakti kohaldamisala ja suure riskiga tehisintellektile esitatavaid nõudeid laiendada, et ei piirdutaks tehisintellekti turvakomponentide või olukorraga, kus tehisintellektisüsteem on II lisas loetletud liidu ühtlustamisaktide kohaldamisalasse kuuluv toode. Seda põhjusel, et tehisintellekt võib kujutada endast ohtu ka siis, kui seda kasutatakse nende toodete turvakomponentidena, ja kuna tehisintellektisüsteem ise ei ole alati toode. Näiteks kasutamise korral diagnostika- või prognoosivahendina meditsiinivaldkonnas või tehisintellekti juhitava termostaadina, mis reguleerib boilerit. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee hoiatab siiski, et III lisas valitud „loetelupõhine“ lähenemisviis suure riskiga tehisintellektile võib seadustada, normida ja peavoolustada arvukaid tehisintellektitavasid, mida endiselt tugevalt kritiseeritakse ja mille kasu ühiskonnale on küsitav või puudub. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Pealegi ei saa tervise, ohutuse ja põhiõiguste kahjustamise riske alati tingimata vähendada suure riskiga tehisintellekti viie nõude täitmise abil, eriti vähem mainitud põhiõiguste osas, mida tehisintellekt võib mõjutada, näiteks õigus inimväärikusele, süütuse presumptsioon, õigus headele ja õiglastele töötingimustele, ühinemis- ja kogunemisvabadus, streigiõigus, kui nimetada vaid mõnd. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee soovitab tungivalt lisada III lisa punkti 2 telekommunikatsiooni- ja internetitaristu haldamine ning käitamine. Samuti soovitab komitee laiendada selle punkti kohaldamisala, et see ei piirduks tehisintellekti turvakomponentidega. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Kui tehisintellektisüsteemid määravad juurdepääsu haridusele ja hindavad õpilasi, kujutab see mitmeid ohte õpilaste tervisele, ohutusele ja põhiõigustele. Veebipõhised tuvastusvahendid, mis väidetavalt märgistavad veebieksamite ajal „kahtlast käitumist“ ja „petmise ilminguid“, kasutavad näiteks igat liiki biomeetriat ja käitumise jälgimist, on tõeliselt invasiivsed ja teadusliku aluseta. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Tehisintellektisüsteemide kasutamine töötajate seiramiseks, jälgimiseks ja hindamiseks tekitab tõsist muret seoses töötajate põhiõigustega headele ja õiglastele töötingimustele, teabele ja konsulteerimisele ning põhjendatud alusel vallandamisele. Selliste tehisintellektisüsteemide lisamine suure riskiga süsteemide loetellu satub tõenäoliselt vastuollu riigi tööõigusega (eba)õiglase töölt vabastamise, tervislike ja ohutute töötingimuste ning töötajate informeerimise osas. Komitee kutsub üles tagama töötajate ja sotsiaalpartnerite täieliku kaasamise otsustusprotsessi ja ärakuulamisse küsimustes, mis käsitlevad tehisintellekti kasutamist töökohal ning selle arendamist, hankimist ja kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | „Inimjärelevalve“ nõue on iseäranis oluline töösuhetes, kuna seda teostab töötaja või töötajate rühm. Komitee rõhutab, et neid töötajaid peaks selle ülesande täitmiseks koolitama. Kuna lisaks eeldatakse, et neil töötajatel on lubatud jätta kõrvale tehisintellektisüsteemi väljund või isegi otsustada seda mitte kasutada, tuleks ette näha meetmed negatiivsete tagajärgede (näiteks madalamale ametikohale viimise või vallandamise) kartuse vältimiseks, kui selline otsus vastu võetakse. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Tehisintellektisüsteemide kasutamine seoses avalikele teenustele juurdepääsu ja nende kasutamisega on laiem kui tehisintellektisüsteemide kasutamine seoses juurdepääsuga olulistele eraõiguslikele teenustele ja nende kasutamisele, kus viimaste puhul peetakse suureks riskiks ainult krediidi(võimelisuse) hindamist tehisintellekti poolt. Komitee soovitab laiendada III lisa punkti 5 alapunkti b kohaldamisala tehisintellektisüsteemidele, mille eesmärk on hinnata oluliste eraõiguslike teenuste vastavust. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Õiguskaitseasutustes ning rände-, varjupaiga- ja piirikontrollihalduses individuaalsete (kriminaal- või julgeolekualaste) riskihindamiste tegemiseks kasutatav tehisintellekt võib seada ohtu ELi põhiõiguste harta kohase süütuse presumptsiooni, kaitseõiguse ja varjupaigaõiguse. Tehisintellektisüsteemid otsivad lihtsalt seoseid, mis põhinevad teiste „juhtumite“ käigus leitud omadustel. Nendel juhtudel ei ole kuriteo või väärteo kahtluse aluseks konkreetse isiku tegelik kahtlustamine, vaid lihtsalt tunnused, mida see inimene juhtumisi süüdimõistetud kurjategijatega jagab (näiteks aadress, sissetulek, kodakondsus, võlad, töö, käitumine, sõprade ja pereliikmete käitumine jne). |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Tehisintellekti kasutamine õigusemõistmisel ja demokraatlikes protsessides on iseäranis tundlik ning seda tuleks käsitleda senisest nüansirohkemalt ja põhjalikumalt. Ainuüksi süsteemide kasutuselevõtt õigusasutuse abistamiseks faktide ja seaduse uurimisel ja tõlgendamisel ning seaduse kohaldamisel konkreetsete faktikogumite suhtes jätab tähelepanuta asjaolu, et kohtumõistmine on palju enamat kui ajaloolistest andmetest mustrite leidmine (mida praegused tehisintellektisüsteemid sisuliselt teevad). Samuti nähtub tekstist, et seda tüüpi tehisintellekt ainult aitab kohtusüsteemi, jättes täielikult automatiseeritud kohtuotsuste tegemise kohaldamisalast välja. Komiteel on ka kahju, et tehisintellektisüsteeme või nende kasutust ei mainita seoses demokraatlike protsesside, näiteks valimistega. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Komitee soovitab lisada sätte, millega nähakse ette olukord, kus on ilmne või selgub eelneva vastavushindamise käigus, et kuus nõuet ei leevenda piisavalt tervist, ohutust ja inimõigusi kahjustavat riski (näiteks muutes tehisintellekti käsitleva õigusakti artikli 16 punkti g). |
| --- | --- |

4.22.

Juhtimine ja jõustamine

| 4.23. | Komitee kiidab heaks tehisintellekti käsitlevas õigusaktis pakutud juhtimisstruktuuri. Komitee soovitab tehisintellekti nõukojal korraldada regulaarselt kohustuslikke arvamuste vahetusi laiema ühiskonnaga, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Komitee soovitab tungivalt laiendada tehisintellekti käsitleva õigusakti kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka „varasemaid tehisintellektisüsteeme“, st süsteeme, mis on juba kasutusel või võetakse kasutusele enne tehisintellekti käsitleva õigusakti jõustumist, et vältida mis tahes keelatud suure ja keskmise riskiga tehisintellekti kiirmenetlemist kasutuselevõtjate poolt, et vältida vastavusnõuete täitmist. Lisaks soovitab komitee tungivalt mitte jätta tehisintellekti käsitleva õigusakti kohaldamisalast välja tehisintellekti, mis on IX lisa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide komponent. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Nõuete ja aruandlustegevuse keerukus, millele lisandub veel enesehindamine, tekitavad ohu lihtsustada see protsess kontrollnimekirjaks, kus nõuete täitmiseks võib piisata lihtsalt „jah“ või „ei“ vastusest. Komitee soovitab muuta kolmandate isikute vastavushindamine kohustuslikuks kõigi suure riskiga tehisintellektide puhul. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Komitee soovitab kehtestada mikro- ja väikestele organisatsioonidele, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonidele asjakohased (rahalised) toetusmeetmed ning lihtsad ja kättesaadavad vahendid, et aidata neil mõista tehisintellekti käsitleva õigusakti eesmärki ja tähendust ning täita selle nõudeid. Need meetmed ei peaks piirduma digitaalsete innovatsioonikeskuste toetamisega, vaid seisnema juurdepääsu hõlbustamises kõrgetasemelistele eksperditeadmistele tehisintellekti käsitleva õigusakti, selle nõuete, kohustuste ning eelkõige põhjenduste kohta. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | Komitee soovitab lisada kaebuste ja kahju hüvitamise mehhanismi organisatsioonide ning kodanike jaoks, kes on saanud kahju tehisintellekti käsitleva õigusakti kohaldamisalasse kuuluva tehisintellektisüsteemi, selle tegevuse või kasutamise tõttu. |
| --- | --- |

4.27.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/67

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus masinavaldkonna toodete kohta“

(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD))

(2021/C 517/10)

| Raportöör: | Martin BÖHME |
| --- | --- |

Raportöör:

Martin BÖHME

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 9.6.2021
  Euroopa Parlament, 7.6.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 226/0/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 9.6.2021

Euroopa Parlament, 7.6.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus:

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

226/0/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Masinaehitussektor on üks Euroopa Liidu keskseid majandussektoreid. Uute tehniliste ja insenerteaduslike võimaluste tõttu kasvavad masinate suutlikkus ja kasutusvaldkonnad kiiresti. Viimane aeg on pöörata rohkem tähelepanu sellistele digitaalsetele tehnoloogiatele nagu tehisintellekt, asjade internet ja robootika. Sellest tulenevalt tuleb kohandada ka regulatiivseid nõudeid, mis puudutavad masinavaldkonnaga seonduvat ohutust ja tervisekaitset. Seda arvestades on määruse ettepanek ka siseturu seisukohalt väga oluline. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käsitles Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ (1) (masinadirektiivi) teemat põhjalikult juba oma 2020. aasta teabearuandes „Masinadirektiivi läbivaatamine“ (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee rõhutab, et hoolimata vajadusest reguleerida kogu ELi hõlmavaid masinavaldkonna standardeid, kehtestada õiguslikult siduvad nõuded ja tagada järjepidev jõustamine, ei tohi ELi ettevõtjad ning masinate tootjad ja operaatorid tähelepanuta jääda. See kehtib suurettevõtete, aga just eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul. Masinaehitus on rahvusvaheline tegevus. ELi- poolne toodete reguleerimine peab suutma edendada kvaliteeti, ohutust ja konkurentsivõimet ning peaks toetama ettevõtteid uuenduslike lähenemisviiside väljatöötamisel. Reguleerimine ei tohiks neid selles takistada. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et masinavaldkonna toodete operaatorid ja töötajad jäävad kavandatava määruse keskmesse, kuna nende ohutus ja tervisekaitse on endiselt keskne teema. Lisaks nähakse masinadirektiivi normatiivseks määruseks muutmises eelist ühtlasemaks tõlgendamiseks liikmesriikides. Tulevikus muudab see ohutusvaldkonna puudujääkide tuvastamise ja kõrvaldamise veelgi lihtsamaks, mis on eriti kasulik inimestele, kes masinaid käsitsevad. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovitab komisjonil teha järgmist: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Uue masinamääruse üleminekusätteid tuleb täpsustada, et luua õiguskindlus kõigile sidusrühmadele. |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | Komitee peab vajalikuks kohandada määruse ettepaneku lisade struktuuri ja sisu. Numeratsioon, masinatüüpide jaotus ja kattuvus teiste asjakohaste ELi eeskirjadega tekitavad endiselt küsimusi. |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | Komitee leiab, et masinad peavad olema ohutud nii turule lastes kui ka kogu nende eluea vältel. |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.4.4. | Üha keerukamate masinate puhul on vajalik kasutajate erikoolitus, et töötajaid ei seataks asjatusse ohtu (3). Lisaks on vajalikud struktuurid, mis võimaldavad õnnetuste korral määratleda selged kohustused. Uute masinate ostmise ja paigaldamise protsessi tuleks kaasata töötajate esindajad. |
| --- | --- |

1.4.4.

| 1.4.5. | Tehisintellekti kasutamiseks on tarvis individuaalselt määratletud ohutusraamistikku, mille kaudu saab selliste süsteemide kasutamine toimuda. |
| --- | --- |

1.4.5.

| 1.4.6. | Teavitatud asutuste kohustuslik kaasamine masinatoodete vastavushindamisse peab ettevõtetele taskukohaseks jääma. |
| --- | --- |

1.4.6.

| 1.4.7. | Komitee leiab, et vajalik on masinavaldkonna tooteid käsitlevate õigusaktide pidev järelevalve, mis on kooskõlastatud asjaomaste sidusrühmadega, et oleks võimalik reageerida tehnilistele uuendustele, tootjate probleemidele ning töötajate füüsilise ja vaimse tervise kaitsele. |
| --- | --- |

1.4.7.

2.   Arvamuse ja kõnealuse seadusandliku ettepaneku taust

| 2.1. | Masinaehituse sektori käive oli 2018. aastal 700 miljardit eurot, toodangu väärtus 670 miljardit eurot ja lisaväärtus 230 miljardit eurot. ELi masinate ja seadmete kogueksport- ulatus 517 miljardi euroni, millest u 50 % eksporditi ELi liikmesriikidesse (st ELi-sisene kaubandus), samas kui ülejäänud osa eksporditi riikidesse, mis ei kuulu ELi (kaubavahetus kolmandate riikidega) (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisjoni ettepanek uue masinamääruse kohta on osa laiemast tehisintellekti paketist. Masinateteemaline ettepanek käsitleb nn masinadirektiivi läbivaatamist. Läbivaatamise eesmärk on edendada digiüleminekut ja tugevdada ühtset turgu. Masinadirektiiv moodustab osa tooteohutust käsitlevatest õigusaktidest. Selle eesmärk on tagada töötajate, tarbijate ja teiste kokkupuutuvate isikute kaitse kõrge tase, keskendudes masinate ohutusele. See kohustab masinatootjaid arvestama ohutuse aspekte juba masinate projekteerimisel ja ehitamisel („Safety by Design“). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ettepanek hõlmab kuut erieesmärki:






  1) | piirata uutest digitehnoloogiatest tulenevaid riske, |
| --- | --- | --- |

2.3.

1)

piirata uutest digitehnoloogiatest tulenevaid riske,

| 2) | tagada kohaldamisala ja määratluste ühtne tõlgendamine ning parandada tavatehnoloogiate ohutus, |
| --- | --- |

2)

tagada kohaldamisala ja määratluste ühtne tõlgendamine ning parandada tavatehnoloogiate ohutus,

| 3) | hinnata ümber kõrge riskitasemega masinateks peetavad masinad ja hinnata ümber nendega seotud vastavuskontrolli menetlused, |
| --- | --- |

3)

hinnata ümber kõrge riskitasemega masinateks peetavad masinad ja hinnata ümber nendega seotud vastavuskontrolli menetlused,

| 4) | vähendada paberkandjal esitatava dokumentatsiooni nõudeid, |
| --- | --- |

4)

vähendada paberkandjal esitatava dokumentatsiooni nõudeid,

| 5) | tagada kooskõla uue õigusraamistiku muude sätetega ning |
| --- | --- |

5)

tagada kooskõla uue õigusraamistiku muude sätetega ning

| 6) | vähendada siseriiklikku õigusesse ülevõtmisest tulenevaid võimalikke erinevusi tõlgendamises. |
| --- | --- |

6)

vähendada siseriiklikku õigusesse ülevõtmisest tulenevaid võimalikke erinevusi tõlgendamises.

| 2.4. | Mõjuanalüüsi raames kaalus komisjon erinevaid võimalusi, kuidas käituda masinadirektiiviga, mis pärineb 2006. aastast, st on kehtinud juba 15 aastat, ja mis põhineb 1989. aasta õigusaktil. Arvestades tehnilise ja insenerteadusliku arengu kiirust, on see väga pikk ajavahemik. Seetõttu otsustati dokument läbi vaadata, et suurendada konkurentsivõimet, minimeerides tootjate koormust ja suurendades ka turvalisust selgemate või täiendavate nõuete abil. Eeskirjade järgimisega seotud lisakulutustega on arvestatud. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Üleminekuga direktiivilt määrusele soovitakse vältida rakendamise erinevusi liikmesriikides. Sel viisil loodab komisjon suurendada sidusust õigusakti tõlgendamisel ja jõustamisel ning seda sidusust üldiselt tagada. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Erinevalt paljudest teistest direktiividest ei ole praegune masinadirektiiv veel nn uue õigusraamistikuga kohandatud. Sellega seoses kiidab komitee heaks asjaolu, et määrust ajakohastatakse nüüd ja kohandatakse vastavalt ELi- õigusaktide muutunud raamtingimustele. Oluliseks peetakse kohaldamisala täpsustamist, eriti seoses piiritlemisega madalpinge direktiiviga, surveseadmete direktiiviga ja muude direktiividega, samuti selliste terminite täpsemaid määratlusi nagu nt „osaliselt komplekteeritud masin“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee leiab, et ettepanek dokumendi läbivaatamiseks on oluline paljude ELi ettevõtjate, töötajate ja teiste asjaomaste rühmade seisukohast. Kavandatud eeskirjad moodustavad keskse õigusliku aluse iga ettevõtte jaoks, mis projekteerib, ehitab või käitab masinaid. Masinaid käsitsevate töötajate ohutus sõltub suurel määral nõuete ühtsest jõustamisest ja kontrollist liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kooskõlas ELi võrdõiguslikkuse põhimõttega on masinatega seonduvad ohutus- ja tervisekaitsenõuded kõigis liikmesriikides ühesugused ning peavad olema võrdselt siduvad nende riikide kõigi tootjate, turustajate ja operaatorite jaoks. Komitee märgib, et kui need nõuded on täidetud, saab toodetega vabalt kaubelda kõigi liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et kavandatava määrusega on säilitatud senise direktiivi keskne eesmärk – masinatega seotud ohutuse, tervisekaitse ja kaupade vaba liikumise põhieeskirjade kehtestamine kogu Euroopas. Peamisteks eesmärkideks jäävad ühelt poolt ohutus ja teiselt poolt kaubandustõkete kõrvaldamine, kuid nüüd hõlmatakse ka praegused ning tulevased tehnilised ja insenerteaduslikud uuendused masinasektoris. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee rõhutab üleminekul masinadirektiivilt uuele masinamäärusele vajadust läbipaistvate, asjakohaste ja arusaadavate üleminekusätete järele. Ettepaneku artiklit 50 tuleb täpsustada. Pole selge, millised reeglid kehtivad 30 kuu pikkuses üleminekufaasis toodetud või turule lastud masinate suhtes ja kuidas neid masinaid enne üleminekuetappi valmistatud toodetest eristatakse. Tootjad ja importijad vajavad piisavat ettevalmistusaega. Mõistlik lahendus oleks näiteks reguleerida seda, et liikmesriigid ei tohi kuni 42 kuud pärast uue määruse jõustumist takistada selliste masinate turul kättesaadavaks tegemist, mis on toodetud direktiivi 2006/42/EÜ alusel enne direktiivi kehtetuks tunnistamise kuupäeva. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kõnealune ettepanek masinavaldkonna toodete kohta suurendab taas väga erinevate masinatüüpide hulka, millele tuleb sellises määruses tähelepanu pöörata. Komitee seisukohast on see loogiline ulatusliku ja arusaadava reeglistiku loomiseks. Masinate tootjate, eksportijate ja ka ostjate jaoks on eriti oluline, et tehisintellekti süsteemide integreerimine masinaparki oleks ohutult reguleeritud. Selline terviklik lähenemine reguleerimisele võimaldab ettevõtetel läbi viia korraga ainult ühe vastavushindamise. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee peab vajalikuks kohandada määruse eelnõu juurde kuuluvate lisade struktuuri ja sisu. Kavandatava määruse lisade numeratsiooni muutmiseks pole põhjust (IV lisa on nüüd I lisa jne). Muudatused peaksid piirduma sellega, milleks on selge vajadus. Samal ajal on õige lisada teatavad II lisas loetletud ohutusseadised, nagu ümbermineku kaitsekonstruktsioonid (ROPS), langevate esemete eest kaitsvad konstruktsioonid (FOPS) või ohutusfunktsioonide tagamise tarkvara, nende potentsiaalselt kõrge ohu tõttu samuti kõrge riskitasemega masinavaldkonna toodete loetellu I lisa tähenduses. Lisaks tuleks vältida vastuolulisi kattuvusi muude kehtivate ELi õigusaktidega, mida kohaldatakse masinate suhtes, nt madalpingedirektiivi puhul. Vastavushindamismenetlusi tuleks teostada ainult üks kord. See oleks asjakohane näiteks kõnealuse ettepaneku III lisas loetletud teatavate tervisekaitse- ja ohutusnõuete puhul, mis on seotud riskidega (nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/53/EL (5) (raadioseadmete direktiiv, RED) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/68/EL (6) (surveseadmete direktiiv, PED)). Sel juhul tuleks kohaldada ainult kõnealuses määruse ettepanekus sätestatud vastavushindamismenetlusi turule laskmiseks või kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee peab oluliseks teguriks töötajate töötervishoidu ja -ohutust. Masina üldise ohutuse eest vastutavad selle tootjad ja projekteerijad. Kui ohutust ei ole võimalik tagada, ei tohi masinat kasutusele võtta. Inimesed, kes igapäevaselt masinaid käsitsevad, ei tohi seeläbi kokku puutuda välditavate ohtudega. Konkreetselt tähendab see, et masinad peavad olema ohutud turule laskmisel ja kogu nende tööea jooksul. Ohutuseeskirjade järgimist tuleb korrapäraselt kontrollida. Masinad peavad olema ohutult käsitsetavad ning kõik turva- ja kaitseseadmed peavad olema projekteeritud nii, et nendest ei oleks võimalik kergelt mööda pääseda ega neid välja lülitada. Lisaks sellele peavad kõik jääkriskid, mida ei ole võimalik konstruktsiooniga kõrvaldada, olema kasutaja või operaatori jaoks selgelt tuvastatavad märgistuse ja tehnilise dokumentatsiooni ning eelkõige kasutusjuhendi abil. Komitee soovitab komisjonil lisada määruse ettepanekusse soovituse vajaduse kohta töötajate esindajate ja tööohutusametnikega konsulteerimiseks. Lisaks tuleks selgelt määratleda füüsiliste või juriidiliste isikute vastutus õnnetuste korral, eelkõige seoses tehisintellekti kasutamisega. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee viitab oma 2019. aasta arvamusele „Tehisintellekti käsitlev kooskõlastatud kava“ (7). Selles on juba märgitud, et nende riskide vähendamiseks, millega inimesed masinate käsitsemisel kokku puutuda võivad, peavad töötajad olema individuaalselt koolitatud tehisintellekti ja robotite kasutamiseks, et nendega ohutult töötada ja et neil oleks võimalik neid hädaolukorras peatada (nn hädapiduri põhimõte). See kehtib ennekõike seal, kus inimesed ja masinad eriti tihedalt koos töötavad. Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) võttis sel eesmärgil vastu robotite standardi, mis on suunatud tootjatele, turustajatele ja kasutajatele. See standard annab juhised töövaldkondade kujundamiseks ja korraldamiseks, et vähendada töökohal tekkivaid riske. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee eelistab digitaalset kasutusjuhendit. Kliendi soovil saab tootja kasutusjuhendi esitada paberkandjal. Tööstusest on aga teada, et paljudel juhtudel taotlevad kliendid juba digitaalseid kasutusjuhendeid. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Masinate igapäevane kasutamine näitab, et otstarbe mitmekesisus ja sellega seotud ohud ei võimalda kasutada üldiseid ja väidetavalt lihtsamaid eeskirju, nagu näiteks teravate metalläärte olemasolu keelamine, sest mõnikord on need osa masina funktsioonist. Paljude masinatüüpide puhul, näiteks pressid või laserlõikesüsteemid, on masinaoperaatorile avalduvad ohud lahutamatult seotud masina soovitud funktsioonidega. Tootja kohustus on vigastuste ohtu võimalikult palju vähendada, rakendades sobivaid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee peab õigeks, et määruse ettepanek hõlmab nüüd ka täiuslikumaid masinaid, mis sõltuvad seetõttu inimestest vähem. Nende tehnoloogiate osakaal Euroopa masinate koguturul kasvab lähiaastatel eeldatavasti jõudsalt. Eelkõige on vaja ühtseid standardeid masinatele, mis on võimelised iseseisvalt õppima, muutuvad järk-järgult autonoomsemaks ja teevad seeläbi ka uusi toiminguid ja tööetappe. On enesestmõistetav, et sellised digitaalsed tehnoloogiad nagu tehisintellekt, asjade internet ja robootika toovad tooteohutuse vallas endaga kaasa uusi väljakutseid. Eelkõige tehisintellekti kasutamiseks on tarvis individuaalselt määratletavat ohutusraamistikku, mille kaudu saab selliste süsteemide kasutamine toimuda. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee rõhutab, et masina ohutuse hindamisel avaldavad lisaks masinaoperaatorite (füüsilise ja vaimse) tervise kaitsmisele olulist mõju ka keskkonnaaspektid ja mõju kliimale. Masina tootmist ja kasutamist ning jätkusuutlikkuse küsimust tuleb vaadelda koos ning hinnata mõju inimestele ja keskkonnale. Kliimat püsivalt kahjustavat masinat ei saa pidada ohutuks. Esitatud ettepanekus arvestatakse keskkonnamõju aspekti, eelkõige küsimust, mis juhtub, kui masinavaldkonna tooteid hiljem füüsilise sekkumise teel või digitaalselt muudetakse viisil, mis ei pruugi olla tootja poolt ette nähtud. Selle tagajärjel võib juhtuda, et põhilised ohutus- ja tervisekaitsenõuded ei ole enam täidetud ning nende aluseks olevad vastavushindamised kaotavad kehtivuse. Kui üldiselt vaadelda masinate tootmise ja kasutamise rolli keskkonna- ja kliimakaitses, on tarvis sidusat seost teiste ELi õigusaktidega (nt toodete säästlikkuse kohta). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komisjoni ettepanekus nähakse ette, et hindamiskohustusega kõrge riskitasemega masinate puhul puudub tulevikus võimalus, et tootja viib vastavushindamismenetluse läbi täielikult iseseisvalt, isegi kui kohaldatakse ühtlustatud standardeid. Paljusid kõnealuseid masinaid toodetakse aga väikestes seeriates või üksikute osadena, mistõttu ei ole väliste kontrollijate kaasamine sellistel juhtudel tegelikkuses võimalik. Seetõttu soovitab komitee põhjendatud üksikjuhtudel säilitada kehtivad eeskirjad, näiteks siis, kui tehisintellekti osakaal on seotud üksnes staatilise tarkvaraga, mis üksi ei saa edasi areneda ega otsuseid teha. Lisaks tekib küsimus, kas teavitatud asutuse kohustuslik kaasamine vastavushindamisse ei ole seotud ka märkimisväärsete kuludega, mis koormavad tõsiselt väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid. See kehtib eriti siis, kui tehisintellektiga on varustatud vaid väike osa masinast, kuid seetõttu tuleb seda kui kõrge riskitasemega masinat täielikult kontrollida ja sellest teavitada. Küsimus välise teavitatud asutuse tõhususest tekib eelkõige üksikosade puhul, kui sobivat katsestandardit ei saa rakendada. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et sobivate ühtlustatud standardite puudumise korral saab komisjon ise oma tehnilised kirjeldused koostada. Selleks tuleb eelnevalt kaasata kõik asjaomased sidusrühmad. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee soovitab ühtsete testimis- ja teavitamismenetluste raames võtta kasutusele Euroopa sertifikaat ettevõtjatele, et tõendada usaldusväärsete tehisintellekti süsteemide töökindlust (8). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Ettepanekus nähakse ette, et masinavaldkonna tooted võib turul kättesaadavaks teha või kasutusele võtta ainult siis, kui need on nõuetekohaselt paigaldatud, hooldatud ja neid kasutatakse ettenähtud viisil. Lisaks peavad olema täidetud III lisas esitatud olulised tervisekaitse- ja ohutusnõuded (artikkel 7). Osaliselt komplekteeritud masinaid ei pea siiski kasutusele võtma ja need tuleks seetõttu kasutuselevõtu eeskirjade alt vabastada. Näiteks võiks eraldi reguleerida, et osaliselt komplekteeritud masinaid võib turul kättesaadavaks teha ainult siis, kui need vastavad III lisas esitatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, millele vastavust on tootja ühendamisdeklaratsioonis kinnitanud. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Masinamääruse võimalikult sidusaks rakendamiseks peab komitee vajalikuks Euroopa Komisjoni ja kõigi asjaomaste sidusrühmade pidevat järelevalvet. See nõuab kooskõlastatud koordineerimisprotsessi GROW, EMPL ja CONNECT peadirektoraatide vahel. Lisaks tuleks jätkuvaks kooskõlastamiseks luua näiteks masinasektori halduskoostöö rühmadest (ADCO) ning töötervishoiu ja tööohutuse kõrgemate tööinspektorite komiteest (SLIC) koosnev organ, mida rahastaks komisjon. |
| --- | --- |

3.18.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 24).

1

(2)  Teabearuanne „Masinadirektiivi läbivaatamine“.

2

(3)  Vt ka ELT C 240, 16.7.2019, lk 51.

3

(4)  Allikas: https://ec.europa.eu/growth/sectors/mechanical-engineering/machinery_et.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/68/EL surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 189, 27.6.2014, lk 164).

6

(7)  ELT C 240, 16.7.2019, lk 51.

7

(8)  Vt ka ELT. C 240, 16.7.2019, lk 51.

8

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/72 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/72

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi taksonoomia, äriühingute kestlikkusaruandlus, kestlikkuseelistused ja usaldussuhtest tulenevad kohustused: rahandus ja Euroopa roheline kokkulepe““

(COM(2021) 188 final)

(2021/C 517/11)

| Raportöör: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Raportöör:

Stefan BACK

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 191/1/10 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 31.5.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

191/1/10

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee toetab kestliku rahanduse paketti ja rõhutab komisjoni delegeeritud määruse („delegeeritud määrus“) (1) võimalikku keskset rolli selge, sidusa ja tervikliku raamistiku loomisel, et tõsta esile sellise rohelisema majanduse edasipüüdlikku arendamist, millel ei ole seotuse efekte ja mille tehnilistes kriteeriumides määratletakse selgelt rohelised investeeringud, mis aitavad otseselt kaasa Euroopa kliimaeesmärkidele ning millega on võimalik ühtlustada asjaomaste ärisektorite ja finantssektori tavad. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee rõhutab, et kiiresti on vaja tõhusaid meetmeid kliimamuutustega toimetulekuks ja heitkoguste vähendamiseks, nagu on ette nähtud ELi kliimaseaduses ja pidades silmas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) kuuendat aruannet (2). Just sel põhjusel on hädavajalik, et kiirete ja konkreetsete tulemuste saavutamiseks kasutataks tõhusaid, hõlpsasti rakendatavaid, uuenduslikke ja tulemuslikke vahendeid. Delegeeritud määrust tuleks hinnata selles vaimus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tunnistab delegeeritud määruse hädavajalikku rolli, et kehtestada selged kriteeriumid kestlike investeeringute läbipaistvaks muutmisel, aitamaks neid, kes soovivad sellistesse projektidesse investeerida, ja seega ennetada rohepesu ning suurendada teadlikkust ja meelitada tegema investeeringuid kestlikesse projektidesse. Sellisena võib see luua ELis rohelise rahanduse jaoks võrdsed tingimused, mis on õiglased ja läbipaistvad. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Seega on rohepesu riskita mõistliku, realistliku ja vastuvõetava kohustuse põhieeldus selgelt ja täpselt määratleda delegeeritud määruses sätestatud tehnilised kriteeriumid, mis vastavad ambitsioonile saavutada Euroopas vähese CO2 heitega majandus. Arvestades delegeeritud määruse keskset rolli taksonoomia usaldusväärsuses, mis on selle sisuliselt vabatahtliku süsteemi edukuse jaoks määrava tähtsusega, on selle kohustuse saavutamine suur proovikivi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on seepärast seisukohal, et majandustegevus ja projektid, mis on delegeeritud määruses määratletud kestlikuna, peavad olema reaalmajanduses tegutsevate investorite jaoks atraktiivsed, ja eeldab, et investorid ootavad, et kestlik projekt oleks realistlik, saavutatav, mõistlikult kasumlik ja turuosalejate jaoks prognoositav. Teisisõnu peavad need olema atraktiivsed, tekitamata rohepesu ohtu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Üldiselt võivad ambitsioonikad kliimamuutustega kohanemise meetmed või ranged teabenõuded ning pikaajalised kliimamuutustega kohanemise prognoosid osutuda keerukaks ja kulukaks väljakutseks, eriti turumajanduse tingimustes tegutsevate VKEde jaoks. See tõstatab ka küsimuse üleminekulahenduste laiemast tunnustamisest keskkonnahoidliku viisina sujuva ülemineku tagamiseks. Samas on hädavajalik vältida seotuse efekte. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee võtab teadmiseks reaalmajanduse osalejate mure delegeeritud määruse negatiivse mõju pärast rahastamisvõimalustele ja -kuludele. Seepärast rõhutab komitee, kui tähtis on järelevalveasutuste piisav järelevalve, et vältida moonutavat mõju finantsturgudele, pidades eelkõige silmas taksonoomia kriteeriumide kohaldamisala laiendamist, et hõlmata näiteks mittefinantsaruandlust ja kavandatavat ELi roheliste võlakirjade standardit. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee juhib tähelepanu ka suure ohule, et delegeeritud määruses sätestatud taksonoomiakriteeriumide rakendamise kulud võivad olla liiga suured. Seepärast rõhutab komitee, et selle kuluriski vähendamiseks on vaja töötada VKEde jaoks välja roheline kindlustus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Delegeeritud määrusega kehtestatakse keskkonnastandardid, mis on sageli kaugemale ulatuvad kui ELi valdkondlikes õigusaktides kehtestatud keskkonnastandardid. Pidades silmas eespool mainitud vajadust selguse ja atraktiivsuse järele, võib see kaasa tuua segadust tekitava olukorra, sealhulgas probleemid rahastuse leidmisel nende turuosalejate jaoks, kes järgivad ELi valdkondlike õigusaktidega kehtestatud kõrgeimaid keskkonnastandardeid. Komitee nõustub, et on vaja kõrgeid eesmärke, ent praktilistel põhjustel ja segaduse vältimiseks soovitab siiski kohaldada taksonoomias ELi esimese tasandi õigusaktides sätestatud kõrgeimaid keskkonnastandardeid. Lisaks näib, et delegeeritud määrus (teise tasandi õigusakt) sisaldab mõningaid sätteid, mis on ebajärjekindlad ja ebaselged ning mida ei ole täielikult hinnatud. See koos eespool, eelkõige punktides 1.5–1.10 esitatud märkustega paneb komitee kahtlema, kas delegeeritud määrus oma praegusel kujul, vaatamata selle kiiduväärsele eesmärgile, täidab oma otstarvet. Komitee soovitab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekuid ELi keskkonnaalaste õigusaktide standardite tõstmiseks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee pooldaks algatusi taksonoomiasüsteemi täiustamiseks ülalkirjeldatu põhjal, et laiendada selle ulatust ja parandada seda kui vahendit ELi kliimapoliitika eesmärkide toetamiseks ELi keskkonnaalaste õigusaktide tõhusa rakendamise kaudu, ning kutsub komisjoni üles looma selleks uusi algatusi. Komitee võtab teadmiseks, et ELi kliimat ja keskkonda kahjustava tegevuse taksonoomia oluline küsimus jääb endiselt lahtiseks. Sellega tuleks kiiresti tegeleda. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | 21. aprillil 2021. aastal avaldas Euroopa Komisjon kestliku rahanduse paketi (edaspidi „pakett“), mis koosneb järgmistest õigusaktidest:






  — | teatis „ELi taksonoomia, äriühingute kestlikkusaruandlus, kestlikkuseelistused ja usaldussuhtest tulenevad kohustused: rahandus ja Euroopa roheline kokkulepe“ (3); |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

teatis „ELi taksonoomia, äriühingute kestlikkusaruandlus, kestlikkuseelistused ja usaldussuhtest tulenevad kohustused: rahandus ja Euroopa roheline kokkulepe“ (3);

| — | delegeeritud määrus, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (4) („taksonoomiamäärus“) artiklites 10 ja 11 sätestatud kuuest keskkonnaeesmärgist kahte, kehtestades tehnilised sõelumiskriteeriumid tingimuste jaoks, mille alusel konkreetne majandustegevus liigitatakse kliimamuutuste leevendamisse oluliselt panustavaks (artikkel 10) ja kliimamuutustega kohanemisse oluliselt panustavaks (artikkel 11), ning kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, kas majandustegevus kahjustab oluliselt keskkonnaeesmärke (artikkel 17). Delegeeritud määrus võeti ametlikult vastu 4. juunil 2021; |
| --- | --- |

—

delegeeritud määrus, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (4) („taksonoomiamäärus“) artiklites 10 ja 11 sätestatud kuuest keskkonnaeesmärgist kahte, kehtestades tehnilised sõelumiskriteeriumid tingimuste jaoks, mille alusel konkreetne majandustegevus liigitatakse kliimamuutuste leevendamisse oluliselt panustavaks (artikkel 10) ja kliimamuutustega kohanemisse oluliselt panustavaks (artikkel 11), ning kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, kas majandustegevus kahjustab oluliselt keskkonnaeesmärke (artikkel 17). Delegeeritud määrus võeti ametlikult vastu 4. juunil 2021;

| — | ettepanek uue äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi kohta; |
| --- | --- |

—

ettepanek uue äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi kohta;

| — | finantsinstrumentide turgude direktiivi ja kindlustustoodete turustamise direktiivi alla kuuluvad muudetud delegeeritud õigusaktid. Nendega lisatakse kestlikkus teabesse, mis tuleb klientidele anda enne investeerimisotsuste tegemist; |
| --- | --- |

—

finantsinstrumentide turgude direktiivi ja kindlustustoodete turustamise direktiivi alla kuuluvad muudetud delegeeritud õigusaktid. Nendega lisatakse kestlikkus teabesse, mis tuleb klientidele anda enne investeerimisotsuste tegemist;

| — | usaldussuhtest tulenevaid kohustusi käsitlevate delegeeritud õigusaktide ning varade valitsemist, kindlustust, edasikindlustust ja investeeringuid käsitlevate delegeeritud õigusaktide uued muudatused, et hõlmata kestlikkusalaste riskide mõju investeeringute väärtusele. |
| --- | --- |

—

usaldussuhtest tulenevaid kohustusi käsitlevate delegeeritud õigusaktide ning varade valitsemist, kindlustust, edasikindlustust ja investeeringuid käsitlevate delegeeritud õigusaktide uued muudatused, et hõlmata kestlikkusalaste riskide mõju investeeringute väärtusele.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Teatise kohaselt on paketi eesmärk pakkuda vajalikku tuge, et hoogustada erainvesteeringute tegemist kestlikesse projektidesse, aitamaks pakkuda rohelises kokkuleppes sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks vajalikke suuri rahalisi vahendeid lisaks vahenditele, mis on nähtud ette Euroopa majanduse taastumiseks COVID-19 kriisist. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Teatises rõhutatakse delegeeritud määruse tähtsust selliste kriteeriumide kehtestamisel, millega määratletakse keskkonnahoidlik majandustegevus, mis aitab märkimisväärselt kaasa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee väljendab paketi üle heameelt ja toonitab delegeeritud määruse võimalikku keskset rolli selge, sidusa ja tervikliku raamistiku loomisel, et võimaldada sellise rohelisema majanduse edasipüüdlikku arendamist, millel ei ole seotuse efekte ning mille selgetes ja läbipaistvates tehnilistes kriteeriumides määratletakse rohelised investeeringud, mis aitavad otseselt kaasa Euroopa kliimaeesmärkidele ning millega on võimalik ühtlustada asjaomaste ärisektorite ja finantssektori tavad. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee rõhutab, et kiiresti on vaja tõhusaid meetmeid kliimamuutustega toimetulekuks ja heitkoguste vähendamiseks, nagu on ette nähtud ELi kliimaseaduses ja pidades silmas IPCC kuuendat aruannet (5). Just sel põhjusel on hädavajalik, et kiirete ja konkreetsete tulemuste saavutamiseks kasutataks tõhusaid, hõlpsasti rakendatavaid, uuenduslikke ja tulemuslikke vahendeid. Delegeeritud määrust tuleks hinnata selles vaimus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Seega on rohepesu riskita mõistliku, realistliku ja vastuvõetava kohustuse põhieeldus selgelt ja täpselt määratleda delegeeritud määruses sätestatud tehnilised kriteeriumid, mis vastavad ambitsioonile saavutada Euroopas vähese CO2 heitega majandus. Arvestades delegeeritud määruse keskset rolli taksonoomia usaldusväärsuses, mis on selle sisuliselt vabatahtliku süsteemi edukuse jaoks määrava tähtsusega, on selle kohustuse saavutamine suur proovikivi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Sellegipoolest peab komitee tervitatavaks delegeeritud määruses üles näidatud teotahet kehtestada ühtne ELi standard, määratledes tegevusalad, millega aidatakse märkimisväärselt kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele. Tehnilised kriteeriumid peaksid tagama rohelistele investeeringutele selge raamistiku, et luua finantsturgudel võrdsed võimalused ja aidata vältida projektide rohepesu. Seisukohad üleminekuvõimaluste ulatuse ja kasulikkuse suhtes on erinevad. Komitee on seisukohal, et tehnilised kriteeriumid peaksid andma laiema võimaluse tunnustada üleminekulahendusi teena, mis võimaldab sujuvat üleminekut. Seejuures on hädavajalik vältida seotuse efekte. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee võtab teadmiseks teatises avaldatud väite, et delegeeritud määrust tuleb pidada pidevalt muutuvaks dokumendiks, mida edaspidi ja vastavalt vajadusele täiendatakse ja ajakohastatakse. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee tunnistab niisiis delegeeritud määruse võimalikku kaalukat rolli läbipaistvuse loomisel seoses tegevusaladega, mis vastavad seatud kriteeriumidele ja meelitavad ligi investoreid, kes soovivad investeerida kestlikesse projektidesse. Seega on see alus, mille põhjal määratletakse majandustegevus keskkonnahoidlikuna ning kohaldatakse taksonoomiamääruses sätestatud läbipaistvust ja avalikustamist käsitlevaid kohustuslikke sätteid. See võib olla kasulik kestlike projektide kohta teadlikkuse suurendamisel ja neisse investeerima meelitamisel ning rohepesu vältimise seisukohast. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Delegeeritud määrust kirjeldatakse läbipaistvust loova vahendina ja see on osa vabatahtlikust süsteemist selles mõttes, et turuosalistel puudub kohustus järgida selles kehtestatud standardeid ning investorid ei ole kohustatud investeerima majandustegevusse ja projektidesse, mis neile standarditele vastavad. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Seega, nagu juba märgitud, peavad delegeeritud määruse kohaselt kestlikuna määratletud majandustegevus ja projektid olema reaalmajanduses tegutsevate investorite jaoks selgelt atraktiivsed. Samuti on mõistlik eeldada, et investorid investeerivad realistlikesse, kasumlikesse ja prognoositavatesse kestlikesse keskkonnahoidlikesse projektidesse. Kasumlikkusega seotud ootused võivad varieeruda ja on sageli väiksemad olukordades, kus rahastamine toimub ühistupankade või kohalikul või piirkondlikul tasandil juhitud pankade kaudu, ehk 5–6 %, mitte 11–15 %, nagu tavaliselt eeldatakse. Suurem kasumlikkus meelitab üldiselt suuri kapitalivooge, samal ajal kui ühistu- või piirkondlikul tasandil juhitud pankade valik võib tavaliselt olla seotud väiksema ulatusega projektidega. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | On tähtis, et delegeeritud määruses sätestatud kriteeriumid majandustegevuse või projekti kestlikuks tunnistamiseks oleksid saavutatavad mõistlike kuludega, kasumlikud ja mõistlikult prognoositavad ehk teisisõnu äriliselt atraktiivsed. Sellega seoses on siiski oluline meeles pidada, et eelkõige VKEd võivad sageli vajada roheülemineku juhtimiseks toetust. Siiski peaks taksonoomia kui selline piirduma tehniliste kriteeriumidega. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Kui taksonoomia ei vasta kahes eelmises lõigus sätestatud kriteeriumidele, võivad kogu projekti väljavaated kahtluse alla sattuda. Selleks et viia soovitud ümberkujundusteni, peab vabatahtlik süsteem olema atraktiivne. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Eespool kirjeldatud põhiaspektide põhjal näib nii mõnigi delegeeritud määruse säte olevat küsitav. Üldiselt võivad laiaulatuslikud kliimamuutustega kohanemise meetmed või ranged teabenõuded ning pikaajalised kliimamuutustega kohanemise prognoosid tunduda liiga raskesti saavutatavad, liiga keerukad, kulukad või turumajanduses vähetulusad, v.a väikese arvu väga suurte turuosalejate puhul, ja vähe praktilist mõju arvestavad, eriti VKEde puhul. Seetõttu ei saavutataks ilmselget meetmete laialdase kasutuselevõtu eesmärki, tekitades samas rahastamisraskusi ettevõtetele, kes järgivad kehtivaid ELi keskkonnaalaseid õigusakte, kuid mitte delegeeritud määrust. Seepärast rõhutab komitee, et selle kuluriski vähendamiseks on vaja töötada VKEde jaoks välja roheline kindlustus. Mõni asjakohane näide on esitatud allpool konkreetsetes märkustes. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Reaalmajanduses osalejad on väljendanud muret, et delegeeritud määruses sätestatud tehnilised kriteeriumid võivad põhjustada rahastamisraskusi sellise tegevuse puhul, mis ei vasta määrusele. Komitee on nõus, et selline oht võib esineda, arvestades, et taksonoomia ulatus laieneb nii, et see oleks aluseks taksonoomiamääruse artikli 8 ja kavandatava ELi roheliste võlakirjade standardi (6) kohasele muule kui finantsaruandlusele. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Seepärast rõhutab komitee, kui oluline on, et järelevalveasutused jälgiksid delegeeritud määruse kohaldamist, et vältida diskrimineerivat mõju krediidivõimalustele ja krediidikuludele nende ettevõtjate puhul, kes ei vasta taksonoomia kriteeriumidele. Neid osalejaid tuleks vajalike rahaliste vahendite kaasamisel siiski kohelda õiglaselt. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Sellega seoses viitab komitee Saksamaa rahandusministeeriumi teadusliku nõukogu eksperdiarvamusele, mis näitab, et püüd juhtida kapitalivoogude kasutamist reaalmajanduses finantsvaldkonna reguleerimise kaudu on väga keeruline ja nõuaks kaugeleulatuvaid, üksikasjalikke ja väga terviklikke õigusakte, ning et selline taksonoomia toob kaasa suure keerukuse ja liigsete bürokraatlike kulude ohu (7). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Paketi ainsad kohustuslikud elemendid, mis puudutavad käesolevat arvamust, on taksonoomiamääruse artiklites 4–7 kehtestatud läbipaistvussätted ja muudetud delegeeritud õigusaktid, milles käsitletakse finantsinstrumentide turge, kindlustustoodete turustamist ja erinevaid usaldussuhtest tulenevaid kohustusi suurendada teadlikkust kestlike investeeringutega seotud võimalustest ja ohtudest ning tagada, et kliendid ja potentsiaalsed kliendid saaksid selle kohta piisavat teavet. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Finantsturu delegeeritud õigusaktid näivad olevat üldjoontes sobivad ja seetõttu on need piisavad vahendid teadlikkuse suurendamiseks kestlike investeeringute kohta ja seega võimalus väga vajalike vahendite suunamiseks selliste investeeringute tegemisse. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Delegeeritud määrusega kehtestatakse keskkonnastandardid, mis on sageli kaugemale ulatuvad kui ELi valdkondlikes õigusaktides kehtestatud keskkonnastandardid. Pidades silmas punktis 3.6 märgitud selgusevajadust, võib topeltstandard kaasa tuua segadust tekitava olukorra, sealhulgas rahastamisprobleemid nende turuosalejate jaoks, kes järgivad ELi valdkondlike õigusaktidega kehtestatud kõrgeimaid keskkonnastandardeid. Komitee nõustub, et on vaja kõrgeid eesmärke, ent praktilistel põhjustel ja segaduse vältimiseks soovitab siiski rakendada ELi esimese taseme õigusaktides sätestatud kõrgeimaid keskkonnastandardeid ka taksonoomias, et see saaks tõhusalt täita oma eesmärki tagada finantstoodete läbipaistvus ja vältida rohepesu. Need põhjused koos eespool punktides 3.6 ja 3.13–3.16 esitatud märkustega panevad komitee kahtlema, kas delegeeritud määrus (teise taseme õigusakt) oma praegusel kujul, vaatamata selle kiiduväärsele eesmärgile, täidab oma otstarvet (8). Komitee soovitab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekuid ELi keskkonnaalaste õigusaktide standardite tõstmiseks. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | On hästi teada, et keskkonnahoidlikud finantstooted on finantsturgude jaoks atraktiivsed. Seepärast kiidab komitee taksonoomia põhilist kavatsust luua läbipaistvust, vältida rohepesu ja juhtida tähelepanu keskkonnahoidlikele finantstoodetele, kuid hoiatab siiski ohu eest, et finantsturgudel võivad tekkida kahjulikud mullid. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Komitee pooldaks algatusi taksonoomiasüsteemi täiustamiseks ülalkirjeldatu põhjal, et laiendada selle ulatust ja parandada seda kui vahendit ELi kliimapoliitika eesmärkide toetamiseks ELi keskkonnaalaste õigusaktide tõhusa rakendamise kaudu, ning kutsub komisjoni üles looma selleks uusi algatusi. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Komitee võtab teadmiseks, et ELi kliimat ja keskkonda kahjustava tegevuse taksonoomia oluline küsimus jääb endiselt lahtiseks. Sellega tuleks kiiresti tegeleda. |
| --- | --- |

3.22.

4.   Konkreetsed märkused

Delegeeritud määrus

| 4.1. | Komitee rõhutab taastuvenergia keskset rolli kestlikkusele üleminekul ning juhib tähelepanu vajadusele tagada sobivad üleminekulahendused, muu hulgas selleks, et tagada logistika väärtusahelate nõuetekohane toimimine, pöörates samal ajal tähelepanu tungivale vajadusele vältida seotuse efekte. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Delegeeritud määruse I lisa punktis 6.3 näib olevat sätestatud, et väljalasketoru nullheite kriteeriumi täitvad bussid kvalifitseeruvad kestlikuks ainult siis, kui need sõidavad linna- ja linnalähiliikluses, samal ajal kui muud bussiliinid on nn üleminekutegevuseks kõlblikud ainult kuni 31. detsembrini 2025, kui need vastavad kõrgeimale EURO-heitgaasiklassi kategooriale (EURO VI). Vastasel juhul kohaldatakse väljalasketoru nullheite kriteeriumi, kuid tekstist ilmneb, et see kvalifitseerub üksnes üleminekutegevuseks, mida tuleb vähemalt iga kolme aasta järel hinnata, nagu on märgitud taksonoomiamääruse artiklis 19. Näib, et puudub viide keskkonnasõbralike sõidukite direktiivis sätestatud standarditele. Võttes arvesse ebakindlat olukorda pärast 31. detsembrit 2025, siis kes julgeks sellisel juhul bussiettevõttesse investeerida? ELi õigusaktide rangeimate keskkonnanõuete – EURO VI – liigitamine üleminekutegevuseks näib kummaline ja tekitab tõenäoliselt segadust. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Rasked kaubaveokid (N2- ja N3-kategooria), mida kasutatakse kaubaveoteenuste osutamiseks maanteel (punkt 6.6), kvalifitseeruvad kestlikeks, kui need on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1242 (9) artikli 3 lõike 11 kohaselt heiteta sõidukid, mille heitkogused on alla 1 g CO2/km. Kui nende täismass ületab 7,5 tonni ning nullheite kriteeriumi ei ole tehniliselt ja majanduslikult võimalik täita, vastavad need määruse artikli 3 punkti 12 kohaselt vähese heitega sõidukite standardile üleminekutegevusena. Väikeste tarbesõidukite puhul, mille täismass on kuni 3,5 tonni (N1), kohaldatakse väljalasketoru nullheite kriteeriumi. Kõiki muid kaupade maanteeveoteenuseid loetakse üleminekutegevuseks. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Raskeveokite käsitlus näitab pragmaatilist lähenemisviisi, mis oleks pidanud määruses olema sagedasem. Punktis 6.6 sätestatud väikeste tarbesõidukite (N1) väljalasketoru nullheite kriteerium näib olevat vastuolus mootorrataste, sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite transpordiks kasutamist käsitleva punktiga 6.5, kus kehtivad ilma ilmse põhjuseta leebemad sätted. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Kokkuvõttes tundub maanteesõidukite erinev kohtlemine eri tegevusaladel ebajärjekindel ja arusaamatu ning puudub selgitus erinevas kontekstis kasutatavale väga erinevale lähenemisviisile. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | I lisa punktis 6 (Transport) korduvalt esinev säte välistab fossiilkütuste transpordiks ettenähtud sõidukid ja laevad, kuna sellistele kütustele juurdepääsu ei tohiks soodustada. Põhjenduse 35 kohaselt võib siiski hinnata sellise nõude kasutatavust. Tundub kummaline lisada nõue, kui selle kasutatavuse suhtes esineb kahtlusi. Lisaks ei ole see nõue selge. Sõiduk võib sageli vedada nii fossiil- kui ka alternatiivkütuseid. Samuti ei ole selge, kas nõue viitab sõiduki või laeva ehitamisele või kasutamisele, nii et segaseks jääb nii nõude tõlgendus kui ka mõju. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Rohkem näiteid pakuvad I lisa punktides 1.1, 1.2 ja 1.3 kliimaalase kasu analüüsi käsitlevad sätted, mis täiendavad näiteks metsastamiskavasid, metsa taastamise kavasid ja metsamajandamiskavasid ning mida kohaldatakse vähemalt 13 hektari suuruste väikeste kinnistute suhtes. Nõuded näivad üsna keerukad ja viide ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni pakutavate veebipõhiste vahendite kättesaadavusele pakub tõenäoliselt väikeomanikele vähe lohutust ja näitab seda, kuidas delegeeritud määruses kasutatava ülevalt alla lähenemisviisiga tekitatakse väiksemate ettevõtjate jaoks ebasoodne olukord. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kindlasti on metsade, sealhulgas süsiniku sidujate säilitamine ELi keskkonnapoliitika oluline osa, kuid halduskohustused peavad jääma proportsionaalseks sihtrühmade vahenditega. Metsahoolekogu rakendatavad põhimõtted on näide metsade kasutamise ja majandamise selgetest ja mõistlikest põhimõtetest (10). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kliimamuutustega kohanemisega seoses võib viidata II lisa metsa majandamist käsitlevas punktis 1.3 ning linna- ja linnalähivedu ning linnadevahelist sõitjate maanteevedu käsitlevas punktis 6.3 esitatud sätetele, mille raames on kavas analüüsida suurte investeeringute 10–30 aasta kliimamõjusid. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Teatises esitatud väide, et taksonoomias ei liigitata ühtegi tegevust tegevusena, mis parandab keskkonnatoime praegust taset, kuid ei anna olulist panust, on vastuolus taksonoomiamääruse artikli 10 lõikega 2. Seetõttu, nagu juba soovitati, tuleks rohkem ruumi anda üleminekulahendustele. |
| --- | --- |

4.7.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisjoni delegeeritud määrus, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, kehtestades tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutuste leevendamisele või nendega kohanemisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt muid keskkonnaeesmärke (C(2021 (2800 final).

1

(2)  „Climate Change 2021 – The Physical Science Basis“, 2021.

2

(3)  COM(2021) 188 final.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088) (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

4

(5)  „Climate Change 2021 – The Physical Science Basis“, 2021.

5

(6)  Komisjoni ettepanek „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa roheliste võlakirjade kohta“ (COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD))..

6

(7)  „Grüne Finanzierung und Grüne Staatsanlehen – Geeignete Instrumente für eine wirksame Umweltspolitik?“ (Roheline rahandus ja rohelised riigivõlakirjad – tulemuslikuks keskkonnapoliitikaks sobivad vahendid?) Saksamaa rahandusministeeriumi teadusnõukogu – eksperdiarvamus 02/2021.

7

(8)  „Sustainable finance – Eine kritische Würdigung der deutschen und europäischen Vorhaben“ (Kestlik rahandus – Saksamaa ja Euroopa projektide kriitiline hindamine) – Müncheni ja Ülem-Baieri Kaubandus-Tööstuskoda, Müncheni Ülikooli Leibnitzi majandusuuringute instituut, 2020.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202).

9

(10)  www.fsc.org.

10

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/78

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021– 2025““

(COM(2021) 171 final)

(2021/C 517/12)

| Raportöör: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Raportöör:

Carlos Manuel TRINDADE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/1/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 31.5.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/1/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Inimkaubandus kujutab endast eelkõige rasket inimõiguste rikkumist. See rikub põhiõiguseid, näiteks õigust vabadusele, väärikusele ja võrdsusele, mis on sätestatud paljudes dokumentides, näiteks inimõiguste ülddeklaratsioonis, Euroopa inimõiguste konventsioonis, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja Euroopa Liidu toimimise lepingus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Inimkaubanduse algpõhjus on ohvrite haavatavus, mida põhjustab nende vaesus, sooline ebavõrdsus, naiste- ja lastevastane vägivald, konfliktisituatsioonid ja konfliktijärgne olukord, sotsiaalse integratsiooni, väljavaadete ja töökohtade puudumine, raskused juurdepääsul haridusele ja lapstööjõud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Inimkaubitsejad kasutavad selliseid haavatavaid olukordi ära, et töötada välja keeruline ja äärmiselt tulus kriminaalse tegevuse mudel, mis on endiselt madala riskiga ja väga kasumlik. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pandeemia on suurendanud inimeste majanduslikku ja sotsiaalset haavatavust ning takistanud õiguskaitse kättesaadavust ja kuritegude karistamist. Samal ajal on töötatud välja uus ärimudel, kus ohvrite värbamiseks ja ärakasutamiseks kasutatakse internetti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee toetab üldjoontes Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon“) esitatud inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegiat 2021–2025 (edaspidi „strateegia“), ilma et see piiraks käesolevas arvamuses esitatud märkusi, ettepanekuid ja soovitusi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee nõustub komisjoniga, et parandada tuleb selle nähtuse kohta liikmesriikidest ühtlustatud kujul kogutavate andmete kvaliteeti (1). Et inimkaubanduse vastane võitlus muutuks tõhusamaks, tuleb eelkõige asjakohaste meetmete väljatöötamisel olla põhjalikult ja varakult teadlik inimkaubitsejate võrgustike tegutsemisviisidest ning kõigist asjaomastest osalistest, olgu tegu ohvrite, inimkaubitsejate või kasutajatega. Vastupidine käitumine tähendaks, et sellise kaubanduse tegelikku ulatust alahinnatakse ja seda ei hoomata. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee nendib, et inimkaubandusvastased meetmed ei ole olnud piisavalt tulemuslikud ning et neid tuleks tugevdada terviklikuma strateegia abil, võttes uusi meetmeid (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toetab inimkaubandusevastase võitluse direktiivi võimalikku läbivaatamist pärast selle rakendamise hindamist, kuid märgib, et kuigi nimetatud nähtuse vastu võitlemiseks on vaja sanktsioone parandada, ei ole see piisav. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee võtab teadmiseks ja kiidab heaks kavatsuse kehtestada ELi tasandil miinimumnõuded, millega kriminaliseeritaks inimkaubanduse ja inimeste ärakasutamisega seotud võrgustikud ja „inimkaubanduse ohvrite ärakasutamise teel pakutavate teenuste kasutamine“. Selline kriminaliseerimine peaks hõlmama kõiki inimkaubanduse ja inimeste ärakasutamisega seotud hanke- ja allhankeahela lülisid. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee leiab, et selleks, et inimkaubanduse vastu võitlemine oleks tõhusam, tuleb seejuures tugineda põhjalikumale analüüsile, milles võetakse arvesse selle nähtuse levimist võimaldava keskkonna sotsiaalset mõõdet, mida strateegia kujundamisel võeti arvesse üksnes juhuslikult. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee märgib samuti (3), et madala sissetulekuga riikides toimuva inimkaubanduse arengu ja lastega kaubitsemise vahel on seos: „madala sissetulekuga riikides on pooled inimkaubanduse ohvritest lapsed, enamikku neist kasutatakse sunniviisiliselt lapstööjõuna“ – olukord, mis on seotud perede toimetulekuprobleemidega. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee leiab, et ohvrite tohutud kannatused peaksid tooma kõigis etappides kaasa humaanse lähenemisviisi nende olukorrale. Strateegia peamine lahendus ei saa olla nende kodumaale tagasi toimetamine või vabatahtlikult päritoluriiki tagasipöördumise innustamine, alahinnates niiviisi sealseid tingimusi ja muutes nad inimkaubitsejate suhtes veelgi haavatavamaks, vaid see peaks hõlmama ka vastuvõtvasse ühiskonda integreerumise õiguse tunnustamist. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee märgib, et strateegias ei kavandata ühtegi meedet, mille eesmärk oleks ohvrite õigusi tunnustada ja jõustada või osutada neile kohest abi, tuge ja kaitset, sh meditsiinilist ja õigusabi, eelkõige mis puudutab karistusi ohvreid ärakasutavate isikute suhtes. Komitee soovitab komisjonil selle ettepaneku strateegiasse lisada. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee märgib, et strateegias tunnistatakse raskusi, millega ohvrid oma elu taastamisel kokku puutuvad, ja seda, et neil on vähe võimalusi tööturule sisenemiseks, kuid juhib tähelepanu sellele, et selle olukorra muutmiseks ei kavatseta mitte midagi ette võtta (4). Komitee teeb olukorra parandamiseks ettepaneku tagada ohvritele asjakohase ja kiire protsessi kaudu õigus integreeruda vastuvõtvasse ühiskonda. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Liidu õiguses nähakse ette võimalus väljastada elamisluba ainult nendele ohvritele, kes teevad koostööd inimkaubitsejatega seotud uurimises ja neile süüdistuse esitamises. Komitee juhib tähelepanu sellele, et selline olukord võib ohvri jaoks olla äärmiselt kahjulik, sest nad on kohustatud kõik kogemused ja kogetud traumad uuesti läbi elama, hoolimata seejuures nende füüsilisest ja vaimsest tervisest. Komitee teeb ettepaneku, et selliseid olukordi uuritaks juhtumipõhiselt olenevalt asjaoludest ja iga ohvri psühholoogilisest profiilist, ning leiab, et neile tuleb ennekõike pakkuda märkimisväärset psühholoogilist tuge, et ületada katsumused, mis kaasnevad kogetud trauma uuesti läbielamise ja selle kohta tunnistuste andmisega. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee tunneb heameelt komisjoni nõudmise üle, et ohvreid ei karistataks rikkumiste eest, mille nad on olnud sunnitud toime panema, ning et inimkaubanduse ohvrite elamislubade asjus tuleks nende kaitsmiseks vaadata läbi 2004. aasta direktiiv. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Sellega seoses teeb komitee ettepaneku, et avaliku sektori vahenditest makstaks nõuetekohaselt hüvitisi kõigile inimkaubanduse ohvritele, võttes arvesse nende kannatuste ulatust. Tööalase ärakasutamise korral on neil samuti õigus saada osutatud teenustele vastavat tasu, kusjuures kindlaks tuleb määrata otsese teenusesaaja, st lõpliku tööandja või erijuhtudel tööst kasusaaja vastutus, kui nn tarneahelad osutuvad lõputuks labürindiks. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee leiab, et sisserännet käsitlevates Euroopa õigusaktides ei võeta arvesse kõige vähem kvalifitseeritud ja vaesemate majandusmigrantide olukorda, kes saabuvad Euroopasse, et otsida paremaid elamis- ja töötingimusi, samas kui see on nii parema kvalifikatsiooni või rohkemate rahaliste vahenditega rändajate puhul. See puudus on aidanud luua olukorra, kus majandusmigrandid satuvad inimkaubanduse võrgustikesse, kuna nende jaoks puuduvad seaduslikku sisserännet võimaldavad mehhanismid. Komitee soovitab Euroopa institutsioonidel kehtestada selle olukorra parandamiseks ELi õigusaktid. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komitee leiab, et rahvusvahelise mõõtme (5) lisamine strateegiasse muudab inimkaubanduse vastase võitluse tõhusamaks. Komitee märgib siiski, et strateegias ei pöörata piisavalt tähelepanu vajadusele luua elanikkonnale inimväärsed ja piisavad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused (6), arvestades et see oleks peamine tegur, mis takistaks või pidurdaks inimkaubanduse ohvrite värbamist. Komitee teeb ettepaneku, et arengukoostöö mõõdet ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist peetaks peamiseks vahendiks, millega luua selliseid struktuurseid tingimusi, ning et need tuleks strateegiasse lisada. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Komitee märgib, et majandustegevuse ning tööalase ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse kontekstis ei viidata strateegias kordagi ebaausale konkurentsile, mida sellist tööjõudu kasutavad ettevõtted tekitavad muudele ettevõtetele, kes tegutsevad seadustega kooskõlas. Kõnealune sotsiaalne dumping ei ole kooskõlas ettevõtete sotsiaalse vastutusega ning seda tuleks sotsiaaldialoogi raames käsitleda ka väljaspool politsei ja õigusinstitutsioonide tegevust. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Komitee märgib, et majandussektorites, kus varimajandus on levinum ning kus annavad tooni sotsiaaldialoogi, kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivlepingute puudumine, kiputakse sellist tööjõudu rohkem kasutama. Komitee soovitab komisjonil paremaks tööalase ärakasutamise vastu võitlemiseks kaasata inimkaubanduse vastase võitluse eesmärgil strateegiasse aktiivselt sotsiaalpartnerid, võttes nõuetekohaselt arvesse nende pädevust ja autonoomiat ning edendades seejuures nii sotsiaaldialoogi kui ka kollektiivläbirääkimisi ja kollektiivlepinguid kui selleks vajalikke vahendeid. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Komitee kiidab heaks algatuse, mille komisjon esitab ettevõtete kestliku üldjuhtimise kohta ning mille eesmärk on eelkõige tagada, et avalikud hanked tõhustaksid läbipaistvust ja oleksid sotsiaalselt vastutustundlikud (7). Komitee märgib, et riiklikul tasandil on juba sõlmitud mitu kollektiivlepingut, mille eesmärk on ennetada kuritarvitamist ja inimkaubandust töökohal ning pakkuda ohvritele hüvitist (8). Komitee märgib, et strateegias ei viidata kordagi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite, eelkõige ametiühingute kaasamise olulisusele. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Komitee kiidab heaks ka asjaolu, et komisjon on võtnud endale kohustuse täiendada tööandjate karistuste direktiivi kehtivate õigusaktidega mitte hõlmatud tööandjate puhul, kuna see võimaldab neile kohaldatavaid sanktsioone karmistada (9). |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | Komitee märgib, et strateegias ei viidata kordagi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite, eelkõige ametiühingute kaasamise olulisusele. Tuleks asjakohaselt märgata ja esile tõsta nende organisatsioonide tegevust ja kauaaegset rolli inimkaubanduse avastamisel, selle paljastamisel ja selle vastu võitlemisel ning ohvrite aktiivsel abistamisel, eriti seoses nende inimkaubanduse vormidega, mis on seotud inimeste seksuaalse ärakasutamise või lapstööjõu kasutamisega. Komitee teeb ettepaneku, et strateegiasse lisataks kõnealuste organisatsioonide osalemise küsimus ning et neid toetataks piisavalt, sh rahaliselt. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | Komitee märgib samuti, et kordagi ei mainita strateegias seda, kui oluline on kodanikuühiskonna organisatsioonide, solidaarsusvõrgustike ja sotsiaalpartnerite toetav tegevus, mille eesmärk on ohvreid kaitsta, vastu võtta ja integreerida. Ka ei mainita rahalist toetust, mis on vajalik nende tegevuse elluviimiseks. Komitee teeb komisjonile ettepaneku see mõõde strateegiasse lisada. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Komitee kiidab heaks seisukoha, et sellesse võitlusesse on vaja kaasata lisaks Europolile ja Eurojustile ka Euroopa Tööjõuamet, tihedas koostöös riiklike ametiasutuste ja iseäranis tööinspektsioonidega, suurendades selle volitusi ja andes talle materiaalseid vahendeid, eelkõige digitaalseid ja ametlikke vahendeid. Komitee soovitab komisjonil samuti teha strateegias liikmesriikidele ettepaneku pidada kinni Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonis nr 81 kehtestatud piirmääradest (10). |
| --- | --- |

1.26.

2.   Taust

| 2.1. | Me näeme, kuuleme ja loeme, et – ning seda ei saa eirata – inimkaubandus põhjustab ohvritele tohutuid kannatusi, kahjustab nende väärikust, võtab neilt vabaduse ja hävitab nende elu. Komitee ja kõik selle liikmed ning kõik Euroopa Liidu kodanikud on täiesti teadlikud inimkaubanduse kohutavast tegelikkusest ja selle katastroofilistest tagajärgedest inimkaubanduse ohvritele, kelle suhtes nad on solidaarsed, toetades kõiki inimkaubandusega võitlemiseks ja selle kaotamiseks mõeldud meetmeid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kuigi uuringute ja aruannete abil on olnud võimalik süvendada teadmisi sellest nähtusest, aidates seeläbi parandada reageerimisstrateegiaid, ohustab inimkaubandus aasta-aastalt ikkagi tuhandeid inimesi, eriti naisi ja lapsi. Seega võib kokkuvõttes täheldada järgmist:






  i) | ajavahemikus 2017–2018 tuvastati 14 000 uut inimkaubanduse ohvrit ning see arv võib olla suurem, arvestades milliseid raskusi esineb juhtumite registreerimisel; |
| --- | --- | --- |

2.2.

i)

ajavahemikus 2017–2018 tuvastati 14 000 uut inimkaubanduse ohvrit ning see arv võib olla suurem, arvestades milliseid raskusi esineb juhtumite registreerimisel;

| ii) | peaaegu pooled ohvrid on Euroopa Liidu kodanikud, ülejäänud on pärit Aafrikast, Lääne-Balkani riikidest ja Aasiast (11); |
| --- | --- |

ii)

peaaegu pooled ohvrid on Euroopa Liidu kodanikud, ülejäänud on pärit Aafrikast, Lääne-Balkani riikidest ja Aasiast (11);

| iii) | enamik ohvritest on naised ja tüdrukud, kellega kaubitseti seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

iii)

enamik ohvritest on naised ja tüdrukud, kellega kaubitseti seksuaalse ärakasutamise eesmärgil;

| iv) | tööalane ärakasutamine puudutab 15 % kõigist inimkaubanduse ohvritest, seejuures jääb suurem osa ohvreid tuvastamata; |
| --- | --- |

iv)

tööalane ärakasutamine puudutab 15 % kõigist inimkaubanduse ohvritest, seejuures jääb suurem osa ohvreid tuvastamata;

| v) | peamiselt tegeletakse tööalase ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubandusega põllumajanduses, metsanduses, ehitus-, majutus- ja toitlustus-, puhastusteenuste ja majapidamissektoris, tekstiili- ja rõivatööstuses ning toiduainete tootmise sektoris (12); |
| --- | --- |

v)

peamiselt tegeletakse tööalase ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubandusega põllumajanduses, metsanduses, ehitus-, majutus- ja toitlustus-, puhastusteenuste ja majapidamissektoris, tekstiili- ja rõivatööstuses ning toiduainete tootmise sektoris (12);

| vi) | enamik inimkaubitsejaid on Euroopa Liidu kodanikud; |
| --- | --- |

vi)

enamik inimkaubitsejaid on Euroopa Liidu kodanikud;

| vii) | kui jätta välja tööjõuna ärakasutamise eesmärgil toimuv inimkaubandus, (13) teenivad inimkaubitsejad selle kuritegevuse vormiga suurt kasumit – 2015. aastal hinnanguliselt 29,4 miljardit eurot, millest 14 miljardit eurot oli seotud seksuaalse ärakasutamisega (14); |
| --- | --- |

vii)

kui jätta välja tööjõuna ärakasutamise eesmärgil toimuv inimkaubandus, (13) teenivad inimkaubitsejad selle kuritegevuse vormiga suurt kasumit – 2015. aastal hinnanguliselt 29,4 miljardit eurot, millest 14 miljardit eurot oli seotud seksuaalse ärakasutamisega (14);

| viii) | 2020. aastal tõusis inimkaubandusega seotud majanduslik kulu 2,7 miljardi euroni; |
| --- | --- |

viii)

2020. aastal tõusis inimkaubandusega seotud majanduslik kulu 2,7 miljardi euroni;

| ix) | inimkaubitsejad kasutavad ära sotsiaalset ebavõrdsust ning asjaomaste inimeste sotsiaal-majanduslikku haavatavust; |
| --- | --- |

ix)

inimkaubitsejad kasutavad ära sotsiaalset ebavõrdsust ning asjaomaste inimeste sotsiaal-majanduslikku haavatavust;

| x) | peaaegu neljandik inimkaubanduse ohvritest on lapsed, kellega kaubitsetakse seksuaalse ärakasutamise eesmärgil (15); |
| --- | --- |

x)

peaaegu neljandik inimkaubanduse ohvritest on lapsed, kellega kaubitsetakse seksuaalse ärakasutamise eesmärgil (15);

| xi) | peamised inimkaubanduse ohvrite ärakasutamise viisid on seksuaalne ärakasutamine, sunniviisiline töö, sunniviisiline kuritegevus, sunniviisiline kerjamine ja lastega kaubitsemine (16). |
| --- | --- |

xi)

peamised inimkaubanduse ohvrite ärakasutamise viisid on seksuaalne ärakasutamine, sunniviisiline töö, sunniviisiline kuritegevus, sunniviisiline kerjamine ja lastega kaubitsemine (16).

| 2.3. | Inimkaubanduse vastu võitlemise strateegia aastateks 2021–2025 (17) määratletakse kontekstis, mida iseloomustab ühest küljest suurenev teadlikkus sellest, et Euroopa Liidu jaoks on inimkaubanduse vastane võitlus väga oluline, kuna selles pühendutakse inimväärikuse ja inimõiguste kaitsmisele, ning teisest küljest inimkaubanduse üha laiem esinemine. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa Liit on alates 2002. aastast muutunud üha nõudlikumaks ning seda joont kavatsetakse järgida ka praeguses strateegia ettepanekus (18). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Inimkaubanduse vastu võitlemisel oli suur edusamm Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/36/EL, (19) mida nimetatakse õigustatult inimkaubandusevastase võitluse direktiiviks. Inimkaubanduse nähtus on muutunud sagedasemaks ja laialdasemaks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Direktiivis võeti kasutusele laiem määratlus, et see hõlmaks inimkaubanduse ohvri uusi ärakasutamise vorme. Komitee juhib eriti tähelepanu selle artiklile 2 inimkaubandusega seotud rikkumiste kohta, milles tuuakse välja inimkaubanduse vastase võitluse peamised tegevussuunad. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee viitab oma mitmele inimkaubanduse teemalisele arvamusele, mille järeldused on aidanud nende koostamise ajal üldiselt kaasa selle nähtuse vastu võitlemisele. Selles kontekstis esitab komisjon ettepaneku strateegia kohta, mis koosneb kuuest peatükist (20). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Igaühes võtab ta endale kohustused (26) ja kutsub liikmesriike üles võtma strateegia rakendamiseks oma pädevuse piires 16 meedet, nii et tulemuseks oleks kokku 42 algatust ja meedet. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised märkused

3.1.   Vajadus andmete järele (teadlikkus tegelikkust olukorrast)

| 3.1.1. | Komitee märgib, et komisjon tunnistab, et hoolimata võetud meetmetest kasvab inimkaubandus Euroopa Liidus jätkuvalt, mõjutab üha suuremat arvu ohvreid ning tekitab väga suuri inim-, sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid, mis on tingitud eelkõige kuritegelike organisatsioonide toimimise mudelist. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komitee rõhutab, et tuvastatud ja eeldatavate ohvrite arv kajastab olukorra tõsidust, kuid vaja on rohkem teada saada tegeliku olukorra kohta, kuna andmete kogumine on endiselt keeruline, eriti COVID-19 pandeemia kontekstis, mis takistab juurdepääsu teatavale andmetele olukorras, kus nii avaliku kui ka erasektori inimressursid on piiratud rangete liikumispiirangute tõttu. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Inimkaubanduse vastane võitlus

| 3.2.1. | Komitee rõhutab, et strateegias keskendutakse inimkaubanduse kui kuriteoliigi vastase võitluse kuritegelikele ja julgeolekuga seotud aspektidele, mis on komitee tegevuse keskmes, käsitledes erinevaid mõõtmeid. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee märgib, et strateegias rõhutatakse sellega seoses õigusaktide rolli, tuues esile inimkaubanduse vastu võitlemise direktiivi, kuid märgib, et hoolimata sellest, et komisjon jälgib direktiivi rakendamist, on selle ülevõtmine olnud ebaühtlane, ning eelkõige et Euroopa Liidus jäävad endiselt paljud selliste kuritegude toimepanijad karistamata ja inimkaubitsejate suhtes süüdimõistvate kohtuotsuste arv on endiselt väike (21). |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Inimkaubanduse vastase võitluse sotsiaalne mõõde

| 3.3.1. | Komisjon rõhutab, et teatises tunnistatakse, (22) et „[r]oma kogukondade noored naised ja alaealised on ärakasutamise ja inimkaubanduse suhtes eriti haavatavad – see on tingitud mitmest sotsiaalmajanduslikust tegurist, nagu mitmemõõtmeline vaesus [...]“. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et inimesed, kes satuvad olukorda, kus mitmemõõtmeline vaesus lisandub nende eriomadustele, näiteks puuetega ja LGBTI-inimesed, on samuti ärakasutamise ja inimkaubanduse suhtes eriti haavatavad. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komitee märgib samuti (23), et madala sissetulekuga riikides toimuva inimkaubanduse arengu ja lastega kaubitsemise vahel on seos: „madala sissetulekuga riikides on pooled inimkaubanduse ohvritest lapsed, enamikku neist kasutatakse sunniviisiliselt lapstööjõuna“ – olukord, mis on seotud perede toimetulekuprobleemidega. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Komitee märgib ja peab väga tervitatavaks, et Euroopa Tööjõuamet, liikmesriikide tööinspektsioonid, sotsiaalpartnerid, paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid ning paljud meedia- ja sotsiaalvõrgustikud tegutsevad pidevalt rikkumisest teatajatena ja võitlevad inimkaubanduse vastu, eelkõige jagades ja levitades teavet, teavitades teatavatest olukordadest ja võideldes nendega ning otsides erinevaid lahendusi ohvrite kaitsmiseks ja inimkaubitsejate karistamiseks. Komitee teeb ettepaneku, et komisjon kaasaks need sekkumised strateegiasse ja rõhutaks neid kui näiteid headest tavadest, mida tuleks levitada. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Komitee tuletab meelde, et paljusid kodanikuühiskonna organisatsioone, kes on inimkaubanduse vastase võitluse ja ohvrite abistamise eri aspektides (eelkõige merehädaliste päästmine, ohvrite vastuvõtt, nende integreerimise toetamine jne) teinud kõige kiiduväärsemat tööd, on teatavatel juhtudel kriminaliseeritud. Komitee on sellise kriminaliseerimise vastu ning kutsub komisjoni üles seda teemat strateegias käsitlema. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Ohvrite õigused

| 3.4.1. | Komitee on seisukohal, et ohvrite olukorda ei käsitleta kogu strateegias süsteemselt humaansel viisil. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee leiab, et ohvrite juurdepääs oma õigustele peaks olema tähelepanu keskmes kooskõlas lähenemisviisiga, mille eesmärk on alati seada esikohale ohvrite inimväärikus ja nende põhiõigused. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee rõhutab, et kui ohvrid ei ole ELi kodanikud, on nende olukord veelgi keerulisem. Ta märgib, et paljudel juhtudel, olgu tegemist Euroopa Liidu või kolmandate riikide kodanikega, võib inimkaubitsejatel olla neile juurdepääs ja nad võivad uuesti inimkaubanduse ohvriks sattuda. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Strateegia ulatus ja rakendamine

| 3.5.1. | Komitee on teadlik, et nagu komisjon seda rõhutab, veetakse ohvreid ELi suunduvates eri rühmadest koosnevates rändevoogudes igasuguste rändeteede kaudu ja kasutades vahendajana kuritegelikke organisatsioone (24). Sellises olukorras ei tohi reageerimine siiski piirduda inimkaubanduse võrgustike vastase võitlusega, vaid see peab olema ulatuslikum. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Komitee rõhutab, et inimkaubanduse vastu võitlemise strateegiat ei tohi seega lahutada uuest sisserände- ja varjupaigapaktist ega integratsiooni ja kaasamise tegevuskavast aastateks 2021–2027 (25). Komitee rõhutab vajadust arvestada ka Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavaga, kuna see loob Euroopa Liidu sotsiaalstrateegiale üldise raamistiku. Komitee soovitab komisjonil tagada hea kooskõlastamine Euroopa Liidu teiste sotsiaalpoliitika valdkondadega, luues koostoimet ja muutes need tõhusamaks. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Komitee toetab kümne Euroopa Liidu ameti ühisavaldust pühendumuse kohta teha koostööd ning teeb ettepaneku koostada igal aastal aruanded tehtud töö kohta. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et strateegias võetakse arvesse soolise võrdõiguslikkuse aspekti ning et selles tehakse mitu ettepanekut inimkaubanduse vastase võitluse tõhustamiseks, kui ohvrid on lapsed. |
| --- | --- |

3.5.4.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   Peatükk 2

| 4.1.1. | Komitee arvates tuleb nõuetekohaselt tagada ohvrite, eelkõige naiste ja laste kaitse kõigis etappides (26). Komitee leiab, et ohvrite juurdepääs oma õigustele peaks olema tähelepanu keskmes kooskõlas lähenemisviisiga, mille eesmärk on alati seada esikohale ohvrite inimväärikus ja nende põhiõigused. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komitee peab tervitatavaks ja toetab komisjoni seisukohta, et inimkaubanduse vastu võitlemise direktiivi tuleb rakendada kõikides liikmesriikides ning et selle läbivaatamisel tuleks tugineda tuvastatud puuduste ja inimkaubanduse arengu põhjalikule hindamisele, eelkõige seoses ohvrite värbamise ja ärakasutamisega interneti kaudu. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Komitee leiab, et strateegia peamine eesmärk peaks olema anda ohvritele soovi korral võimalus oma põhiõiguste täielikuks kasutamiseks, tagades neile ennekõike kaitse ja hüvitise nende kannatuste eest, sealjulgas juurdepääsu tööle koos sellega kaasnevate õigustega olenemata nende asukohast, selle asemel et nad kodumaale tagasi toimetada või muul viisil päritoluriiki tagasi saata. Olenemata sellest, kas nad otsustavad jääda riiki, kus nad asuvad, või pöörduda tagasi päritoluriiki, tuleb nende integreerimisega tõeliselt tegeleda. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ohvritele tuleb anda õigus integreeruda vastuvõtvasse ühiskonda asjakohase kiire protsessi kaudu. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on võtnud endale kohustuse tagada piisavad rahalised vahendid inimkaubanduse vastaseks võitluseks nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool (27). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Peatükk 3

| 4.2.1. | Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku kutsuda liikmesriike üles kaaluma inimkaubanduse ohvrite osutatud teenuste tahtliku kasutamise kriminaliseerimist (28). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee teeb ettepaneku edendada koostöös liikmesriikide tööinspektsioonide ja Euroopa Tööjõuametiga sotsiaalpartnerite kaasamist riiklikku ja piiriülesesse järelevalvesse ning inimkaubanduse ja sunniviisilise töö vastasesse võitlusesse. Komitee märgib, et riiklikul tasandil on juba sõlmitud mitu kollektiivlepingut, mille eesmärk on ennetada kuritarvitamist ja inimkaubandust töökohal ning pakkuda ohvritele hüvitist (29). Komitee soovitab lisada strateegiasse need heade tavade näited, mida tuleks liikmesriikides propageerida ja levitada. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Komitee hoiatab, et inimkaubanduse vallas tuleb samuti analüüsida uute töövormide levimise tagajärgi ja selle mõju tööalase ärakasutamise uutele vormidele. Strateegias mainitakse õigustatult digivõrkude kasutamist, kuid näib, et seda käsitletakse pigem seksuaalse kui tööalase ärakasutamise mõttes, eelkõige digiplatvormide kasutamise kaudu. Komitee soovitab, et strateegias käsitletaks seda lähenemisviisi terviklikult. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Komitee toetab samuti komisjoni pühendumust tagada, et Euroopa ettevõtete väärtusahelates ei esineks sunniviisilist tööd ja et selliste ettevõtete tarneahelad ei hõlmaks lapstööjõu kasutamist (30). |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Peatükk 4

| 4.3.1. | Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et organiseeritud kuritegevus püüab tungida seaduslikku majandustegevusse, ning et sellega kaasnevad ohud ühiskonnale, ning nõustub, et seetõttu tuleb selle vastu võitlemiseks kasutada õiguskaitsealastes uurimistes süstemaatiliselt finantsuurimisi ning töötada välja ja kasutusele võtta tugev raamistik kuritegeliku vara tuvastamiseks, arestimiseks ja konfiskeerimiseks (31). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komitee nõustub vajadusega tugevdada inimkaubanduse vastast suutlikkust õigusvaldkonna ja õiguskaitsespetsialistide süstemaatilise koolitamise kaudu, pidades silmas, et selline koolitus peaks alati hõlmama ohvrite vajadusi ja vaatenurka (32). Samuti juhib komitee erilist tähelepanu vajadusele tugevdada asjaomaste talituste inimressursse. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Komitee on seisukohal, et internetis ohvrite värbamise ja ärakasutamise ärimudeli vastu võitlemiseks tuleb panna platvormid täitma nendel juba lasuvaid õiguslikke kohustusi ning luua dialoog tehnoloogiaettevõtete ja internetiettevõtetega, et vähendada nende kasutamist ohvrite värbamiseks ja ärakasutamiseks (33). Komitee leiab, et Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskus (34) võiks olla kasulik vahend inimkaubanduse ebaseaduslike veebipõhiste värbamiskanalite jälgimiseks. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Komitee peab vajalikuks tagada, et veebipõhiste teenuste pakkujad ja sellega seotud ettevõtted toetaksid inimkaubanduse vastast võitlust, tuvastades ning kõrvaldades ohvrite ärakasutamise ja kuritarvitamisega seotud sisu. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Eelkõige juhib komitee tähelepanu sellele, et edukas võitlus kriminaalmudeli lõhkumise ja inimkaubanduse ohvrite ärakasutamise vastu sõltub suurel määral sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamisest ning meedias ja sotsiaalmeedias levitatavatest sõnumitest. Inimkaubanduse vastases võitluses on oma osa kogu ühiskonnal. Komitee teeb ettepaneku võtta strateegias arvesse konkreetseid teavitus- ja koolitusprogramme nende institutsiooniliste ja sotsiaalsete osalejate jaoks, kuivõrd strateegia tulemuslikkus on otseselt seotud neist igaühe tegevuse ja tõhususega. |
| --- | --- |

4.3.5.

4.4.   Peatükk 5

| 4.4.1. | Komitee on seisukohal, et inimkaubanduse ohvrite jaoks tuleks edendada tõhusamaid suunamismehhanisme, et tagada ohvrite ja nende õiguste kaitse kõigis liikmesriikides kooskõlastatud reageerimise abil ning kodanikuühiskonna organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja rahvusvaheliste vabaühenduste kogemuste kasutamise kaudu, võttes muu hulgas arvesse heade tavade jagamist (35). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komitee toetab komisjoni seisukohta, et ohvreid ei karistataks rikkumiste eest, mille nad on olnud sunnitud toime panema, ning et inimkaubanduse ohvrite elamislubade asjus tuleks nende kaitsmiseks vaadata läbi 2004. aasta direktiiv. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komitee toetab komisjoni seisukohta koostöö tihendamise kohta, et luua Euroopa suunamismehhanism. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Komitee juhib seoses lastega tähelepanu vajadusele võtta elukestev lähenemisviis, kuna lapsepõlves kogetud traumaatiline sündmus mõjutab inimest nooruki- ja täiskasvanueas. Komitee on seisukohal, et ohvrite abistamise strateegia peab hõlmama nende arengu jälgimist. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Peatükk 6

| 4.5.1. | Komitee rõhutab, et rahvusvahelisel areenil on ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamine oluline alus, et luua päritoluriikides majanduslikud, sotsiaalsed, inimõigustealased ja poliitilised tingimused, mis võimaldavad kodanikel elada rahulikult ja turvaliselt väärikat elu. ELi ja liikmesriikide koostöömeetmed kestliku arengu saavutamiseks on selles vallas üks peamistest vahenditest, mida komitee tõstab esile, toetab ja soovitab strateegias käsitleda. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Komitee toetab jõupingutusi, mida komisjon teeb välistegevuse raames koostöös ÜRO ja Euroopa Nõukogu mitmesuguste ametitega, et võidelda inimkaubanduse vastu, rõhutades ühtlasi, et ILO-l on selle nähtusega võitlemisel väga pikaaegsed ja rikkalikud kogemused (36). Ka Rahvusvahelisel Migratsiooniorganisatsioonil on väga palju kogemusi ja häid tavasid, mida tuleks arvesse võtta. Komitee soovitab komisjonil kaasata nimetatud asutusi institutsioonidevahelistesse suhetesse, mille kaudu ta püüab strateegiat rakendada. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Komitee on seisukohal, et eri rühmadest koosnevate rändevoogude olemasolu, mille kaudu ohvreid Euroopasse veetakse, toimub paralleelselt inimkaubandusega ning neid ei tohiks käsitleda ainult rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike vastu võitlemise seisukohast, ja viitab sellega seoses uuele rändeleppele (37). |
| --- | --- |

4.5.3.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 171 final, lk 9–12.

1

(2)  COM(2021) 171 final, joonealused märkused nr 20, lk 4 ning nr 39 ja 41, lk 9 ja 10.

2

(3)  COM(2021) 171 final, 6. peatükk – Rahvusvaheline mõõde.

3

(4)  COM(2021) 171 final, lk 16.

4

(5)  COM(2021) 171 final, 6. peatükk – Rahvusvaheline mõõde.

5

(6)  COM(2021) 171 final, lk 15.

6

(7)  COM(2021) 171 final, lk 7.

7

(8)  Vt ILO 2021. aasta aruanne „Access to protection and redress victims of trafficking for labour exploitation in Belgium and Netherlands“ (Tööalase ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse ohvrite juurdepääs kaitsele ja õiguskaitsele Belgias ja Madalmaades).

8

Access to protection and redress victims of trafficking for labour exploitation in Belgium and Netherlands

(9)  COM(2021) 171 final, lk 7 ja 8.

9

(10)  Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonis nr 81 tööinspektsioonide kohta nähakse ette üks tööinspektor iga 10 000 töötaja kohta.

10

(11)  COM(2021) 171 final, lk 1 ja 17.

11

(12)  COM(2021) 171 final, lk 6.

12

(13)  COM(2021) 171 final, lk 6.

13

(14)  COM(2021) 171 final, lk 6.

14

(15)  COM(2021) 171 final, lk 12.

15

(16)  COM(2021) 171 final, lk 10.

16

(17)  COM(2021) 171 final.

17

(18)  Siinkohal viidatakse nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsusele (2002/629/JSK) inimkaubanduse vastu võitlemise kohta (ELT L 203, 1.8.2002, lk 1), Euroopa Liidu kavale inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastase võitluse heade tavade, standardite ning korra kohta (2005), Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsioonile (1. veebruar 2008) ning dokumendile „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“ (2010).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).

19

(20)  „Inimkaubanduse vastane võitlus“ (ELT C 51, 17.2.2011, lk 50); „Ennetavad meetmed laste kaitseks seksuaalse kuritarvitamise eest“ (ELT C 24, 28.1.2012, lk 154), „Inimkaubanduse kaotamine“ (ELT C 44, 15.2.2013, lk 115), „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (ELT C 177, 18.5.2016, lk. 51).

20

(21)  COM(2021) 171 final, lk 10.

21

(22)  COM(2021) 171 final, 5. peatükk – Ohvrite, eelkõige naiste ja laste kaitsmine, toetamine ja võimestamine.

22

(23)  COM(2021) 171 final, 6. peatükk – Rahvusvaheline mõõde.

23

(24)  COM(2021) 171 final, 6. peatükk – Rahvusvaheline mõõde.

24

(25)  COM(2021) 171 final, lk 16.

25

(26)  COM(2021) 171 final, peatükk 2.

26

(27)  COM(2021) 171 final, lk 5.

27

(28)  COM(2021) 171 final, lk 6.

28

(29)  Vt ILO 2021. aasta aruanne „Access to protection and redress victims of trafficking for labour exploitation in Belgium and Netherlands“ (Tööalase ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse ohvrite juurdepääs kaitsele ja õiguskaitsele Belgias ja Madalmaades).

29

Access to protection and redress victims of trafficking for labour exploitation in Belgium and Netherlands

(30)  COM(2021) 171 final, lk 8.

30

(31)  COM(2021) 171 final, lk 9.

31

(32)  COM(2021) 171 final, lk 10.

32

(33)  COM(2021) 171 final, lk 11.

33

(34)  Vt Euroopa Komisjoni sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat (DG CONNECT).

34

(35)  Selles vallas on hea tava uus Portugalis võetud meede, mida nimetatakse riiklikuks ümbersuunamissüsteemiks (oletatavalt) inimkaubanduse ohvriks langenud laste jaoks.

35

(36)  Konventsioon nr 29/1930 sunniviisilise töö kohta, konventsioon nr 105/1957 sunniviisilise töö kaotamise kohta ning nende kahe konventsiooni 2014. aasta ILO protokoll.

36

(37)  COM(2021) 171 final, lk 17.

37

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/86

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise strateegia““

(COM(2021) 120 final)

(2021/C 517/13)

| Raportöör: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Raportöör:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 219/1/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 31.5.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

219/1/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise strateegia eesmärk on luua ühine lähenemisviis soodustatud vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise programmide kavandamisele, väljatöötamisele ja rakendamisele liikmesriikides. Selles määratletakse ühised eesmärgid ja edendatakse riiklike programmide omavahelist ning nende programmide ja Euroopa Liidu vahelist sidusust. Strateegiaga püütakse samuti edendada ja luua ühiseid vahendeid ning tõhustada liikmesriikide koostööd nimetatud valdkondades. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Siiani on vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise valdkonna vahendite ja lähenemisviiside paljusus viinud selliste algatuste, programmide ja projektide kogumini, millel puudub sageli ühtne võrdlusraamistik. See muudab nende hindamise ja tõhusa rakendamise keeruliseks. Kõnealuse strateegia eesmärk on teha edusamme nimetatud võrdlusraamistike ühtlustamisel ning tihendada Euroopa riikide koostööd vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise programmide väljatöötamisel. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kiidab heaks strateegia kui juhtimisvahendi, millega püütakse parandada rändevoogude haldamisel liikmesriikide vahelist kooskõlastamist ja ühiseid eesmärke. Komitee nõustub komisjoniga, et tuleks minna edasi vahendite läbivaatamise ja ühtlustamisega, andmete kogumise ning asjaomaste isikute suunamise mehhanismidega, et muu hulgas tegeleda lähenemisviiside killustatusega, vähendada tagasisaatmise kulusid ja suurendada nimetatud programmide rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kuid nagu varasematelgi kordadel, väljendab komitee kahetsust, et seaduslike sisenemisteede edendamise meetmed, mis mõjutavad suuremat osa Euroopa Liidus elavaid välismaalasi, töötatakse välja hiljem ja et need on piiratumad kui rikkumistega seotud probleemide lahendamise kohta tehtavad ettepanekud. Piirikontrollist ja tagasisaatmisest kaugemale ulatuvate alternatiivide pakkumiseks on vaja kõikehõlmavat lähenemisviisi liikuvusele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, et enamik tagasisaatmisi ei toimi korralikult päritoluriikide vähese kaasamise tõttu ning kuna ebaseaduslikult liidus viibivad inimesed osalevad selles vastumeelselt. Sellega seoses ja väärtustades komisjoni jõupingutusi, ei jää muud üle, kui kahelda mõne esitatud ettepaneku tõhususes, näiteks toetatud tagasipöördumine. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on samuti mures Frontexi tulevase rolli pärast, võttes ennekõike arvesse Euroopa Parlamendi aruannet selle Euroopa ameti toimepandud õigusrikkumiste kohta (1). Komitee jaoks on oluline nõuda Frontexi tegevuse auditeerimise tõhusate ja paindlike vastutusmehhanismide loomist ning selle tagamist, et ameti tegevuses austatakse inimõigusi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee toetab tihedamat koostööd kõigi sidusrühmade vahel ning kavandatud parandusmeetmeid, et suurendada liikmesriikide vahelist solidaarsust ja koostööd kolmandate riikidega. Samuti toetab komitee jõupingutusi, et muuta paremaks tagasisaatmisalast nõustamist ja suunamist ning kodanikuühiskonna osalemist tagasisaatmises, eelkõige kestlikus taasintegreerimises. Komitee hindab samuti väga jõupingutusi, et parandada vahendite kättesaadavust ja andmete kogumist ning vahetada nendes valdkondades häid tavasid. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee tunneb muret eespool nimetatud eesmärgi pärast suurendada kiiret vabatahtlikku tagasipöördumist välispiirilt, kuna sellise tagasipöördumisega ei pruugi kaasneda tagatisi. Komitee on eriti mures selle pärast, et vabatahtlikust tagasipöördumisest võib saada eufemism, mis tähendab väljasaatmist või mille raames pakutakse tagasisaadetud inimesi vastuvõtvatele sihtriikidele rahalist hüvitist, võtmata piisavalt arvesse inimeste soove, või veelgi hullem, nende õigusi. Komitee hoiatab lisaks vastuolu eest, mida tekitab ebaseaduslikult riigis viibivate isikute olemasolul põhinevate programmide raames stiimulite pakkumine, sest see võib pärssida päritoluriigi katseid selliseid voogusid vähendada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee peab selles mõttes jätkuvalt Euroopa Liidu sisserände- ja varjupaigapoliitika strateegia üheks nõrkuseks seda, et selles keskendutakse põhimõtteliselt ainult rikkumiste vastu võitlemisele kas piiridel või vabatahtliku tagasipöördumise ja sunniviisilise tagasisaatmise kaudu. Sellega seoses kutsub komitee komisjoni taas üles vaatama läbi oma võrdlusraamistiku ning töötama tõhusalt sisserände- ja varjupaigapoliitika tervikliku lähenemisviisi loomise nimel, mis toetab korrapärast, seaduslikku ja turvalist liikuvust. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Taust

| 2.1. | Vabatahtliku tagasipöördumise soodustamine on Euroopa Liidu rändepoliitika strateegiline eesmärk alates 2018. aastast, mil võeti vastu tagasisaatmisdirektiiv, ning kooskõlas uue rände- ja varjupaigapaktiga. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vabatahtlik tagasipöördumine on vahend, mis lubab ebaseaduslikult ELi territooriumil viibivad inimesed nende päritoluriiki tagasi saata. Vahend võimaldab rändajatel teha otsuse vabatahtlikult, hõlbustab päritoluriiki tagasivõtmist ning võimaldab vastuvõtvas ühiskonnas taasintegreeruda paremini kui sunniviisiline tagasisaatmismenetlus. 491 195 st ebaseaduslikult liidus viibivast kolmanda riigi kodanikust, kellele anti 2019. aastal korraldus lahkuda, pöördus tegelikult kolmandasse riiki tagasi 142 320. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strateegia eesmärk on luua ühine lähenemisviis soodustatud vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise programmide kavandamisele, väljatöötamisele ja rakendamisele liikmesriikides. Selles määratletakse ühised eesmärgid ja edendatakse riiklike programmide omavahelist ning nende programmide ja Euroopa Liidu vahelist sidusust. Selle eesmärk on samuti edendada ja luua ühiseid vahendeid ning tõhustada liikmesriikide koostööd. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tagasipöördumis- ja taasintegreerimisabi eesmärk on aidata ebaseaduslikult liidus viibivatel rändajatel vabatahtlikult tagasi pöörduda ja alustada iseseisvat elu oma päritoluriigis, vähendades seeläbi korduva ebaseadusliku rände ohtu. Tagasipöördumisabi võib hõlmata näiteks lahkumiseelset nõustamist, psühholoogilist tuge ja abi reisi korraldamisel, abi koheste meditsiiniliste vajaduste rahuldamiseks ja/või rahalist abi, et hõlbustada tagasipöördumist ja saabumisel elu stabiliseerida. Taasintegreerimisabi eesmärk on aidata inimesel edukalt ühiskonda taasintegreeruda ning see võib hõlmata kohest saabumisjärgset abi ja nõustamist, tuge tagasipöördujale sissetulekut teeniva tegevuse leidmisel või loomisel ning tegevusi kohalike kogukondadega. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EL rahastab otseselt või liikmesriikide programmide kaudu märkimisväärselt palju vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimisega seotud meetmeid. Vahemikus 2014–2018 rahastati Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifondist umbes 60 vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise programmi ning samuti on sarnaseid algatusi rahastatud Euroopa Arengufondist ning sellistest vahenditest nagu arengukoostöö rahastamisvahend ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend. Teisest küljest on paljudel liikmesriikidel omad vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise programmid. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nende vahendite paljusus on viinud selliste salgatuste, programmide ja projektide kogumini, millel puudub sageli ühtne võrdlusraamistik. See muudab nende hindamise ja tõhusa rakendamise keeruliseks. Kõnealuse strateegia eesmärk on teha edusamme nimetatud võrdlusraamistike ühtlustamisel ning tihendada Euroopa riikide koostööd vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise programmide väljatöötamisel. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisjoni strateegias määratletakse järgmised eesmärgid: 1) suurendada rändajate seas vabatahtliku tagasipöördumisega nõustumist ja nende osakaalu tagasipöördumiste koguarvus; 2) luua lisavõimalus liikmesriikide koostööks ja solidaarsuseks, aidates kaasa tagasisaatmise toetamisele; 3) parandada üksikisikute ja kogukonna abi tõhusust, vähendades lünki ja dubleerimist ning suurendades koostoimet teiste abiandjate ja kolmandate riikidega, sealhulgas haavatavate rändajate parema kaitse kaudu; 4) kujundada kestlikud tagasipöördumis- ja taasintegreerimismeetmed, et võtta arvesse üksikisiku vajadusi ja neid rahuldada; 5) edendada tagasisaatmise kestlikkust ja vähendada korduvat ebaseaduslikku rännet, sealhulgas toetades vastuvõtvaid kogukondi; 6) muuta taasintegratsioonimeetmed üksikisikute ja kogukonna jaoks kestlikuks ning parandada nende panust kolmandate riikide arengukavadesse, sealhulgas luues sidemeid muude riiklikul või kogukonna tasandil arengu eesmärgil rahastatava tegevusega; 7) suurendada kolmandate riikide suutlikkust ja osalemist tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise protsessides; 8) siduda eespool nimetatud eesmärgid õigustel põhinevaks ja rändajatekeskseks lähenemisviisiks. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vabatahtlik tagasipöördumine annab tagasipöördujatele konkreetsed võimalused ning selle puhul võetakse arvesse nende vajadusi, ootusi ja väljavaateid pärast tagasipöördumist. Lisaks saavad vastuvõtvad riigid osaleda kolmandate riikidega tehtavas koostöös. Taasintegreerimine on keskse tähtsusega, et tagasipöördumise programmid oleksid tõhusad ja usaldusväärsed, kuna see hõlmab selliste vahendite väljatöötamist, mille eesmärk on aidata rändajatel ületada sotsiaal-majanduslikke ja psühhosotsiaalseid raskusi, millega nad oma kogukonda tagasi pöördudes kokku puutuvad, ning muuta nende tagasipöördumine kestlikumaks. Taasintegreerimise kavandamisel tuleb kaasata riiklikke ja kohalikke ametiasutusi, vastuvõtvaid kohalikke kogukondi ja kodanikuühiskonda, et aidata anda tagasipöördujatele ja nende kohalikule kogukonnale käegakatsutavad tulevikuväljavaated. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Selleks et sidusrühmi rakendamisel toetada, tehakse strateegias ettepanek konkreetsete toimimisviiside kohta ülaltoodud eesmärkide saavutamiseks ning tööriistade kogumi kohta, mis ulatuvad teabelünkade kõrvaldamiseks ja andmehalduse hõlbustamiseks mõeldud IT-lahendustest kuni suunisteni projektijuhtimise, arendusprogrammide ja suutlikkuse suurendamise kohta. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Strateegia on töötatud välja avatud osalemisprotsessis, millesse on kaasatud peamised osalejad, samuti vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise programmide eest vastutavad riiklikud ametiasutused, tagasipöördumisprojektides osalevad üksused, teenusevõrgud jt. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Märkused vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise strateegia kohta

| 3.1. | Komitee kiidab heaks Euroopa vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise strateegia kui juhtimisvahendi, millega püütakse parandada rändevoogude haldamisel liikmesriikide vahelist kooskõlastamist ja ühiseid eesmärke. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee mõistab, et sellise vahendi nagu vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise strateegia läbivaatamisel on arenguruumi, mis on komisjoni teatises esile toodud. Komitee peab nende vahendite tõhususe suurendamiseks vajalikuks saada üle lähenemisviiside killustatusest, vähendada tagasisaatmise kulusid, tõhustada teabe kogumist; parandada tagasipöördujate nõustamise süsteemi, edendada asjaosaliste kooskõlastamist, toetada vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise projektide kestlikkust ja parandada nende programmide rahastamist. Samuti on saadud õppetundide jagamiseks vaja paremat andmete kogumist ja heade tavade väljaselgitamist. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kuid nagu varasematelgi kordadel (arvamus SOC/649 (2)), väljendab komitee kahetsust, et seaduslike sisenemisteede edendamise meetmed, mis mõjutavad suuremat osa Euroopa Liidus elavaid välismaalasi, töötatakse välja hiljem ja et need on piiratumad kui rikkumistega seotud probleemide lahendamise kohta tehtavad ettepanekud. Komitee tuletab meelde, et piirikontrollist ja tagasisaatmisest kaugemale ulatuvate alternatiivide pakkumiseks on vaja kõikehõlmavat lähenemisviisi liikuvusele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on teadlik raskustest, millega suurem osa liikmesriike tõhusa tagasisaatmise tagamisel silmitsi seisavad ning komisjoni valmidusest liikuda ühtse ja tõhusa Euroopa tagasisaatmise süsteemi loomise poole. Komitee tuletab siiski meelde, et enamik tagasisaatmisi ei toimi korralikult päritoluriikide vähese kaasamise tõttu ning kuna ebaseaduslikult liidus viibivad inimesed osalevad selles vastumeelselt. Vabatahtlikku tagasipöördumist sunniviisilise väljasaatmise vältimiseks ei saa pidada tingimusteta valikuks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee kordab oma kahtlust toetatud tagasipöördumise suhtes, sest liikmesriikide stiimulid selles vabatahtlikul solidaarsusel põhinevas mehhanismis osalemiseks ei ole selged. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee tunnustab komisjoni jõupingutusi tagasisaatmise valdkonnas nii riiklike programmide kui ka ELi rahastatud algatuste järelevalve kaudu. Sellega seoses tuleb tõsta esile Euroopa tagasisaatmis- ja taasintegreerimisvõrgustik, mis hõlbustab rändeküsimuste eest vastutavate ametite koostööd. Komisjoni eeldab, et alates 2022. aastast võtab Frontex selle võrgustiku tegevuse üle. See valmistab komiteele suurt muret, võttes arvesse Euroopa Parlamendi töörühma aruannet selle Euroopa ameti toimepandud õigusrikkumise kohta. Komitee jaoks tähendab see seda, et tuleb luua Frontexi tegevuse auditeerimise tõhusad ja paindlikud vastutusmehhanismid ning tagada, et ameti tegevuses austatakse inimõigusi (3). Seda punkti tuleb kindlasti rõhutada, sest inimõiguste kaitse on kõigis Euroopa Liidu meetmetes keskse tähtsusega, seda ka rändepoliitikas ning tagasipöördumis- ja taasintegreerimisprotsessides, ning Frontexi rolli järelevalve peab toimuma reaalajas (ja seda peab saama vajadusel kohandada). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tagasipöördumise ja taasintegreerimise programmid hõlmavad nii lähte- kui ka sihtriikides suurel hulgal osalejaid, teenuseosutajaid ja koolituste pakkujaid, samuti teabe ja vahendite vahetamist. Selline dünaamika põhineb ebaseaduslikult viibivate isikute olemasolul Euroopa territooriumil. Seega on muret tekitav mõelda, et seetõttu tekib äritegevus, mille kasumlikkus sõltub nende isikute olemasolust ja et see omakorda võib soodustada niisuguste rändekanalite kasutamist, hõlmates (vabatahtliku või sunniviisilise) tagasipöördumise võimalust. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Muud kaalutlused strateegia lähenemisviisi kohta

| 4.1. | Komitee peab jätkuvalt Euroopa Liidu sisserände- ja varjupaigapoliitika strateegia üheks nõrkuseks seda, et selles keskendutakse põhimõtteliselt ainult rikkumiste vastu võitlemisele kas piiridel või vabatahtliku tagasipöördumise ja sunniviisilise tagasisaatmise kaudu. Rikkumiste vältimiseks tuleb luua seaduslikud, paindlikud, turvalised ja tõhusad sisenemismehhanismid, mis piiravad ka rändel põhineva majandusliku ekspluateerimise võimalusi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee tunneb muret eespool nimetatud eesmärgi pärast suurendada kiiret vabatahtlikku tagasipöördumist välispiirilt, kuna sellise tagasipöördumisega ei pruugi kaasneda tagatisi. Kui isik teeb otsuse vabatahtlikult tagasi pöörduda ja see protsess hõlmab taasintegratsiooni meetmeid (milles osalevad mõlema riigi ametiasutused), on see välispiirimenetluse mudel arusaamatu. Vastasel juhul võib vabatahtlikku tagasipöördumist pidada eufemismiks, mis tähendab väljasaatmist või mille raames pakutakse tagasisaadetud inimesi vastuvõtvatele sihtriikidele rahalist hüvitist, võtmata piisavalt arvesse inimeste soove, või veelgi hullem, nende õigusi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tulemuslik kooskõlastamine kõigi sidusrühmade vahel. Komitee saab toetada ainult avaliku sektori poliitikavaldkondade sidusrühmade paremat koostööd. Siiski on komitee mures, et laienema hakkab selliste osalejate ja sidusrühmade võrgustik, kes näevad vabatahtlikku tagasipöördumist ärivõimalusena ega hooli tagasipöördujate vajadusest. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Solidaarsuse ja koostöö parandamine. Tagasipöördumis- ja taasintegreerimismeetmed tuleb võtta liikmesriikide koostöö ja solidaarsuse vaimus. Eesmärk on tugevdada kooskõlastamisvahendeid mitte ainult rahalise toetuse pakkumisega, vaid ka teadmiste, kohustuste võtmise ja saadud õppetundidega. Lisaks peavad kõik meetmed põhinema austusel ja koostööl kolmandate riikidega, kus neid algatusi ellu viiakse, soodustades lisaks institutsioonide osalemisele ka kodanikuühiskonnaga tehtavat koostööd ja nende panust. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Rändajate kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise toetamine. Komitee arvates on rände juhtimisel keskse tähtsusega kolmandate riikidega tehtava koostöö toetamine. Selles koostöös ebaseaduslikult riigis viibimisel põhinevatele vahenditele keskendumine ei paista olevat sobivaim viis ebaseaduslikku viibimist takistada. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tulemuslik tagasipöördumisnõustamine ja suunamine. Rändajatele tuleb kogu protsessi jooksul pakkuda paremat teavet, sest isegi väljasaatmismenetluse korral on inimeste õigused võõrandamatud ja need tuleb tagada. Just seetõttu, ning kuna edukas vabatahtliku tagasipöördumise programmis peab osalema palju asjaosalisi (päritoluriigis, sihtriigis, diasporaa jne), ei saa luua kiirvahendeid, millel puudub taasintegreerimisprojektidega selge seos. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Toetuse kvaliteedi tagamine. Komitee nõustub jällegi sellega, kui tähtis on vabatahtliku tagasipöördumise abi raames osutada mitmesuguseid teenuseid, alates nõustamisest, arsti- ja psühholoogilisest abist kuni rahalise, juriidilise ja logistilise toetuseni reisi korraldamisel. Seetõttu tuleb märkida, et vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise programme ei saa pidada massiliselt kasutatavaks üldvahendiks: näiteks perekondade vabatahtlikuks tagasipöördumiseks tuleb erinevalt muudest tagasipöördumise olukordadest pöörata eritähelepanu alaealistele. Praegu valmistab muret Frontexi roll mõne nimetatud teenuse pakkumisel ja hindamisel. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Taasintegreerimistoetuse kestlikkuse ja partnerriikide vastutuse edendamine. See ei ole oluline punkt mitte ainult tagasipöördujate tuleviku seisukohast, vaid ka korduva ebaseadusliku rände vältimiseks. Komitee juhib taas kord tähelepanu vastuolule, mida tekitab ebaseaduslikult riigis viibivate isikute olemasolul põhinevate programmide raames stiimulite pakkumine, sest see võib pärssida päritoluriigi katseid selliseid voogusid vähendada. Lisaks võib olukord, kus vabatahtliku tagasipöördumise poliitika tõhusus sõltub täielikult kolmandate riikide tahtest, õõnestada Euroopa rändepoliitika usaldusväärsust ja sidusust. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise rahastamine. EL on ilmselgelt vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise eri tahkude rahastamisel keskse tähtsusega. On tähtis, et kolmandate riikidega mis tahes valdkonnas tehtav koostöö toimuks eeldusel, et need kolmandad riigid järgivad rahvusvahelist avalikku õigust ning kaitsevad inimõigusi ja põhivabadusi. Mis tahes inimõigustealane koostöö kolmandate riikidega peaks saama Euroopa Parlamendi heakskiidu. Tagasipöördumise küsimustes tehtava koostöö muutmine Euroopa Liidu välistegevuse ja naabruspoliitika eeltingimuseks on vastuolulisel viisil pigem stiimul nõuete rikkumiseks kui rikkumiste vähendamise mehhanism. |
| --- | --- |

4.9.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Vt „Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations“, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon, 14. juuli 2021. Inglise keeles saadaval: https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/238156/14072021%20Final%20Report%20FSWG_en.pdf.

1

(2)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 15.

2

(3)  Vt selle kohta käivad soovitused dokumendis „Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations“, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon, 14. juuli 2021. Inglise keeles saadaval: https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/238156/14072021%20Final%20Report%20FSWG_en.pdf.

3

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/91 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/91

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia 2021–2025“ kohta“

(COM(2021) 170 final)

(2021/C 517/14)

| Raportöör: | Rafał Bogusław JANKOWSKI |
| --- | --- |

Raportöör:

Rafał Bogusław JANKOWSKI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 226/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 31.5.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

226/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt Euroopa Komisjoni ettepaneku üle ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta. Selles strateegias on kindlaks määratud järgmise viie aasta prioriteedid, meetmed ja eesmärgid. See omab veelgi suuremat tähtsust, võttes arvesse asjaolu, et tegemist on esimese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegiaga pärast Lissaboni lepingu jõustumist. Selles on kindlaks määratud konkreetsed keskpikad ja pikaajalised eesmärgid, mis tuleb saavutada täiel määral põhiõigusi järgides. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib, et strateegia põhineb peamiselt olemasolevate vahendite tugevdamisel, et toetada piiriülest koostööd. Tähelepanu pööratakse rahvusvahelisele koostööle, kaalukamate kuritegude vastu võitlemisele, kuritegelike tegevuste rahastamise ja majandusse sisseimbumise meetodite vastu võitlemisele, sh ka korruptsiooni kaudu, ning toetavatele meetmetele võitluses uute tehnoloogiate kasutamisega kurjategijate poolt. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et EL ja liikmesriigid peaksid suutma ennetada kuritegelike organisatsioonide tegevust, et olla nendest sammu võrra ees, keskendudes järelevalvele, ohustatud keskkondadesse sisseimbumisele, andmete kogumisele ja analüüsimisele ning ennetusmeetmetele. Selle taustal tuleb erilist rõhku panna kaasaegsete ja terviklike rahvusvahelise koostöö vormide väljatöötamisele, kasutatavate süsteemide ja andmebaaside funktsionaalse suutlikkuse suurendamisele, kodanikuühiskonna organisatsioonidega tehtavale koostööle ning uutesse tehnoloogiavahenditesse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kiidab heaks idee arendada edasi tegevusi osana ELi poliitikatsüklist EMPACT (kuritegevusega seotud ohte käsitlev valdkondadevaheline Euroopa platvorm). Komitee leiab, et teadaanne kõnealuse algatuse rahastamise suurendamise ning kolmandate riikidega tehtava koostöö toetamise kohta on täielikult põhjendatud. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee märgib, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ka järgmistele aspektidele:






  — | Europoli ja EMCDDA (Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus) pakutav abi ja toetus uimastitega seotud kuritegevuse riskianalüüsil; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

Europoli ja EMCDDA (Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus) pakutav abi ja toetus uimastitega seotud kuritegevuse riskianalüüsil;

| — | olemasolevate süsteemide, näiteks Schengeni infosüsteemi, Prümi raamistiku, broneeringuinfo (PNR) ja reisijaid käsitleva eelteabe (API) väljatöötamine ja nende toimivuse täiustamine; |
| --- | --- |

—

olemasolevate süsteemide, näiteks Schengeni infosüsteemi, Prümi raamistiku, broneeringuinfo (PNR) ja reisijaid käsitleva eelteabe (API) väljatöötamine ja nende toimivuse täiustamine;

| — | oluline on välja töötada ja parandada koostöövõrgustikke ning rahvusvahelist tegevust, nagu ühiste uurimisrühmade platvorm ja nn olulised sihtmärgid, et võidelda tõhusalt organiseeritud kuritegelike rühmituste vastu. |
| --- | --- |

—

oluline on välja töötada ja parandada koostöövõrgustikke ning rahvusvahelist tegevust, nagu ühiste uurimisrühmade platvorm ja nn olulised sihtmärgid, et võidelda tõhusalt organiseeritud kuritegelike rühmituste vastu.

| 1.6. | Komitee soovib rõhutada oma toetust täiendavate vahendite eraldamisele, aitamaks liikmesriikide küberlahendusi täiustada selleks, et hankida digitaalset teavet, kaitsta digitaalseid tõendeid ning teha kättesaadavaks spetsiaalne tehniline varustus ja tarkvara aktiivse kasutuse jaoks piiriülestel operatsioonidel ja piiriüleses uurimistegevuses. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee tunnistab, et organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses on olulise tähtsusega kuritegeliku vara tagasivõitmise ja rahapesuvastaste meetmete tugevdamine ning finantsuurimiste edendamine organiseeritud kuritegevusest saadava tulu elimineerimiseks ja seaduslikku majandusse ja ühiskonda imbumise vältimiseks (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee märgib, et organiseeritud kuritegevusel võib olla tugev mõju kohalikele kogukondadele, avalikele ja munitsipaalteenustele, haavatavate rühmade kaitsele, kohalikule äritegevusele, eriti VKEdele, ning kliimaneutraalsusega seotud tegevusele. Komitee soovitab suurendada järgmiste organisatsioonide ja isikute rolli organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel laiemas tähenduses, eelkõige selle ennetamisel: valitsusvälised organisatsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, akadeemilised ringkonnad, noorteorganisatsioonid, sotsiaalse kontrolli asutused ja rikkumisest teatajad. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee innustab liikmesriike korraldama organiseeritud kuritegevuse vastaseid avalikke kampaaniaid, et kodanikud saaksid vajalikku teavet kuritegelike organisatsioonide tegevuse ja nende vältimise kohta. Koostöö Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustikuga on suurepärane täiendus sellelaadsele tegevusele. Iga liikmesriik peaks tegema kõik endast oleneva, et luua võimalike organiseeritud kuritegevusega seotud juhtumite ja nähtuste jaoks selge ja turvaline infosüsteem, mis tagab anonüümsuse. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et kohandades õiguskaitset ja kohtusüsteemi digiajastuga, sealhulgas digitaalsetele allikatele ja tõenditele juurdepääsu tagamine, on üks olulisemaid aspekte organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kodanikuühiskonna juurdepääsu parandamiseks teabele teeb komitee ettepaneku luua mehhanism ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) rakendamise vahe- ja lõpphindamiseks, tuginedes Euroopa Komisjoni esitatud teabele. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee märgib, et organiseeritud kuritegelike rühmituste tõhusaks ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks ning turvalisuse ja julgeoleku tagamiseks, mis on Euroopa Liidu kodanike jaoks üks tähtsamaid prioriteete, peab õiguskaitseasutustel olema juurdepääs vajalikule teabele, järgides täielikult põhiõigusi. Andmete töötlemisel ei tohiks olla kahtlusi eraelu puutumatuse kaitse ja põhiõiguste suhtes. Isikuandmete töötlemine on juba väga rangelt reguleeritud ja ajakohastatud. Ühtlustatud õigusaktid võimaldaksid andmekaitsega seotud küsimusi tõhusamalt uurida. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee kiidab heaks ja toetab algatust arendada koostööd kolmandate riikidega, eelkõige:






  — | alustada läbirääkimisi Eurojusti ja kolmandate riikide vahelist koostööd käsitlevate lepingute üle; |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

alustada läbirääkimisi Eurojusti ja kolmandate riikide vahelist koostööd käsitlevate lepingute üle;

| — | kiirendada läbirääkimisi Europoli ja kolmandate riikide vahelise koostöö üle; |
| --- | --- |

—

kiirendada läbirääkimisi Europoli ja kolmandate riikide vahelise koostöö üle;

| — | tugevdada koos Euroopa välisteenistusega rahvusvahelist koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

—

tugevdada koos Euroopa välisteenistusega rahvusvahelist koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1. | Euroopa Komisjoni ettepanekus ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta püütakse kõikehõlmavalt käsitleda organiseeritud kuritegevuse keerukat ja ulatuslikku temaatikat. Strateegias on kindlaks määratud järgmise viie aasta prioriteedid, meetmed ja eesmärgid. See omab veelgi suuremat tähtsust, võttes arvesse asjaolu, et tegemist on esimese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegiaga pärast Lissaboni lepingu jõustumist. Selles on kindlaks määratud konkreetsed keskpikad ja pikaajalised eesmärgid, mis tuleb saavutada täiel määral põhiõigusi järgides. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjon juhib tähelepanu sellele, et organiseeritud kuritegevus on peamine oht inimeste julgeolekule kogu ELis. Kogu ELis tegutseb järjest rohkem kuritegelikke organisatsioone, kes saavad tohutut tulu ja kasutavad seda oma tegevuse laiendamiseks ning seaduslikku majandusse imbumiseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa Komisjoni seatud prioriteetidega juhitakse tähelepanu vajadusele tugevdada ELi tasandil meetmeid, et toetada liikmesriike organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses järgmiselt:






  — | õiguskaitse- ja õigusalase koostöö edendamine; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

õiguskaitse- ja õigusalase koostöö edendamine;

| — | organiseeritud kuritegelike struktuuride tegevuse tõkestamine ja kaalukate kuritegude vastu võitlemine; |
| --- | --- |

—

organiseeritud kuritegelike struktuuride tegevuse tõkestamine ja kaalukate kuritegude vastu võitlemine;

| — | organiseeritud kuritegevusest saadud tulu likvideerimine ning seaduslikku majandusse ja ühiskonda sisseimbumise vältimine; |
| --- | --- |

—

organiseeritud kuritegevusest saadud tulu likvideerimine ning seaduslikku majandusse ja ühiskonda sisseimbumise vältimine;

| — | õiguskaitse ja kohtusüsteemi digiajastuga vastavusse viimine. |
| --- | --- |

—

õiguskaitse ja kohtusüsteemi digiajastuga vastavusse viimine.

| 2.4. | Olulised on kõik algatused, mis tegelevad operatiivse, mitteoperatiivse ja koolitusega seotud koostöö määratlemise ja edendamisega, samuti need (erinevad, mitmekesised) algatused, mis osutavad asjaolule, et arvestades praegust olukorda ning organiseeritud ja raskest kuritegevusest tulenevaid mitmesuguseid ohte, on ainus võimalus teha koostööd, tegutseda ühiselt, vahetada häid tavasid rahvusvaheliste partneritega, täiustada olemasolevate süsteemide toimivust ning investeerida uute tehnoloogiate arendusse. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised ja konkreetsed märkused

| 3.1. | Raske ja organiseeritud rahvusvaheline kuritegevus on üks suurimaid globaalseid ohte kaasaegse ühiskonna arengule. Kuritegelikud organisatsioonid on väga liikuvad ja enamasti on nende tegevusel rahvusvaheline ulatus, mistõttu riikidel ei õnnestu üksi tegutsedes nende vastu tõhusalt võidelda. Organiseeritud kuritegevuse piiriülene olemus toob kaasa vajaduse tiheda koostöö järele teenistuste, ametiasutuste ja nende väliskolleegide vahel Euroopa Liidus ja rahvusvahelistes ametites. Seetõttu peab komitee komisjoni strateegiat ajakohaseks ja väga oluliseks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lisaks uute koostöövaldkondade loomise vajadusele, mis koondab turvalisuse valdkonnas töötavate erinevate osalejate pädevused eesmärgiga tugevdada kuritegevuse vastu võitlemise mehhanisme, hõlmavad tänased ohud ka vajadust kasutada muid vahendeid ja tehnoloogiaid. Komitee leiab, et selles valdkonnas on tarvis tihedat koostööd ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahel, samuti kooskõlastamist ja võimalust kasutada Europoli operatiivtuge. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee toonitab, et tarvis on välja töötada tegevuskava, et võidelda kuritegelike organisatsioonide, oluliste sihtmärkide vastu, mis kujutavad endast kõige suuremat ohtu, kasutades operatiivseid rakkerühmi, rahvusvahelisi projekte ja piirkondlikke algatusi. Mõlemaid, nn olulisi sihtmärke kui ka operatiivseid rakkerühmi tuleks käsitleda kui näiteid praktilisest ja reaalsest toetusest liikmesriikidele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Küberruumis praegu täheldatav kuritegelik tegevus kasutab tulirelvade ja laskemoonaga, lõhkeainete valmistamiseks kasutatavate ainetega, narkootikumide ja uute sünteetiliste narkootikumide ebaseadusliku kauplemisega seotud traditsiooniliste kuritegude elluviimiseks üksnes kõrgtehnoloogiat. Selliste kuritegude tõhusat avastamist takistab kahtlemata kõige rohkem kuritegelikus tegevuses anonüümimist võimaldavate vahendite kasutamine. Krüpteeritud suhtlus kurjategijate kasutuses olevate eri rakenduste ja veebisõnumiteenuste kaudu on tuvastamisprotsessi jaoks tõsine probleem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Õiguskaitseasutuste juurdepääsu puudumine kuritegelike organisatsioonide kasutatavale krüpteeritud suhtlusele on üks suurimaid puudusi, kuna teabele juurdepääsu puudumine takistab õigeaegset tegutsemist. Seetõttu leiab komitee, et Euroopa Komisjoni käivitatud uus Europoli dekrüptimisvahend, mis aitab selliseid probleeme lahendada, on ülimalt praktiline ja vajalik. Arvestades uute tehnoloogiate kiiret arengut, on selles valdkonnas siiski tarvis teha täiendavat tööd. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Küberkuritegevuse vastase võitluse teine aspekt on pimevõrk, st interneti võrgu ala, kuhu pääseb ToR-võrgu kaudu, mis tagab tõhusalt krüptoturgu kasutavate kurjategijate anonüümsuse – need on varjatud äriteenused kuritegeliku tegevuse elluviimiseks, mis hõlmavad ebaseaduslikku kauplemist relvade, narkootikumide, varastatud krediitkaardiandmete ja pahavaraga ning palgamõrvarite pakkumisi. Tehingute eest tasumine toimub virtuaalvääringus, mida kasutatakse küberruumis kuritegelikust tegevusest saadud raha anonüümsel ülekandel (nt bitcoin), kuid kasutatakse ka kriminaalsel teel saadud raha pesemiseks. Õiguskaitseasutustel puuduvad sobivad õigusvahendid, millega nõuda teenuseosutajatelt krüptovõtmete kättesaadavaks tegemist juurdepääsul suhtluse sisule, piiranguteta andmeedastuse tagamist käimasolevate kohtumenetluste jaoks või telefonikõnede ja lühisõnumitega seotud kasutajaandmete ja IP-juhtumite registreerimist. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee kutsub ELi institutsioone üles parandama õigusraamistikku, et toetada ja tugevdada liikmesriikide spetsialiseeritud asutuste suutlikkust nende ohtude vastu tõhusalt võidelda. Teadaannet arendada Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudu seirevahend, et koguda teavet ebaseadusliku tegevuse kohta pimevõrgus, tuleks pidada äärmiselt ambitsioonikaks. Samas võib sellise vahendi väljatöötamist pidada pöördepunktiks organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses küberruumis. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Õiguskaitsepraktika ja kogemused on näidanud, et krüptovääringuid kasutatakse üha enam kuritegelikuks tegevuseks, näiteks rahapesuks ja ennekõike pettuseks IKT-võrkude abil ning lunavara kaudu väljapressimisega seotud arveldusteks. Sama oluline ja ilmselge on oht, et kurjategijad võivad krüptovääringuid kasutada selleks, et piirata õiguskaitseasutuste võimalusi ebaseaduslikult omandatud vara arestimiseks. Komitee soovitab võtta täiendavaid meetmeid, et töötada välja eeskirjad finantstehingute järelevalveks ja kontrollimiseks, kasutades seda liiki vahendeid. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee arvates on väga kiiduväärne asjaolu, et nüüd on kavas toetada liikmesriike ka tehnilises valdkonnas. Kõrgetasemelise taristu kättesaadavus muudab meetmed tõhusamaks ja vähendab märkimisväärselt konkreetsete asutuste finantskoormust (suurendades riiklikul tasandil kulutatavate rahaliste vahendite tõhusust). Liikmesriikide probleemiks on tõhusa küberkuritegevuse vastase võitluse jaoks vajalike varustuse ja vahendite tarkvara uuendamine, mis kiiresti muutuvat turgu ja selle arengut arvestades toob konkreetsete institutsioonide jaoks kaasa märkimisväärse finantskoormuse. Seepärast soovitab komitee, et komisjon ja liikmesriigid hindaksid paremini institutsioonide vajadusi ja eraldaksid piisavalt vahendeid, et nad saaksid nende ohtude vastu mõjusalt tegutseda. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee toetab ja peab väga oluliseks Euroopa Komisjoni kavatsust teha ettepanek õigusaktide kohta, mis parandaksid laste kaitset seksuaalse kuritarvitamise eest, sealhulgas nõudes internetipõhiste teenuste osutajatelt lapse seksuaalset kuritarvitamist kujutava teadaoleva materjali tuvastamist ja ametiasutuste teavitamist sellisest materjalist (2). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ELi võltsimisvastaste meetmete pakett, milles määratakse kindlaks õiguskaitseasutuste, õiguste omajate ja vahendajate ühismeetmete, koostöö ja andmevahetuse põhimõtted, muutub üha olulisemaks, eelkõige COVID-19 pandeemia ajal seoses meditsiini- ja sanitaartoodete võltsimisega. Organiseeritud kuritegevus on tõepoolest seotud võltsitud isikukaitsevahendite, testikomplektide ja ravimite tootmise ja tarnimisega. Kuna koostöö ja andmevahetus on komitee jaoks olulise tähtsusega, toetab ta selle vahendi edasiarendamist. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Euroopa kodanikuühiskonna häälekandjana on komitee seisukohal, et keskkonnakaitse ja kultuuriväärtuste valdkonna tegevuse jaoks on vaja asjakohast tuge, sh ekspertide suutlikkuse suurendamist ja struktureeritud koostööd. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee peab oluliseks, et liikmesriigid kasutaksid võimalusi, mida pakuvad rahapesuvastane operatiivvõrgustik (õiguskaitseasutuste rahapesuvastaste üksuste mitteametlik rahvusvaheline võrgustik) ja kriminaaltulu jälitamisega tegelevate asutuste vaheline Camdeni võrgustik (CARIN) (vara jälitamisele, külmutamisele, arestimisele ja konfiskeerimisele spetsialiseerunud õiguskaitse- ja õigusalatöötajate mitteametlik võrgustik). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee toetab komisjoni ettepanekut töötada välja küberkuritegevusalane koolitussüsteem ning soovitab ennekõike luua digiuurimise valdkonna ekspertide sertifitseerimis- ja akrediteerimissüsteem, mis on küberkuritegevuse vastases võitluses väga praktilise väärtusega. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Raske ja organiseeritud kuritegevus on üks suurimaid globaalseid ohte kaasaegse ühiskonna arengule. Rahvusvahelise kuritegevuse vastane võitlus pole kunagi varem olnud nii keeruline kui praegu. Kurjategijate kasutatavad meetodid muutuvad üha keerulisemaks, spetsialiseerunumaks, varjatumaks ja neid maskeeritakse mitmesuguste muude tegevustega. Seda silmas pidades toetab komitee kõiki algatusi operatiivse, mitteoperatiivse ja koolitusega seotud koostöö määratlemiseks ja edendamiseks. Tuleb osutada asjaolule, et arvestades praegust geopoliitilist tausta ning organiseeritud ja raskest kuritegevusest tulenevaid mitmesuguseid ohte, on ainus võimalus ja tõhus moodus teha koostööd, tegutseda ühiselt ja vahetada häid tavasid rahvusvahelisel areenil. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Kuritegeliku tegevuse rahastamise vastu võitlemine ning kuritegeliku vara tagasivõitmine ja konfiskeerimine on kuritegeliku tegevuse paljastamisel üliolulised, samuti on tähtsal kohal kuritegelike struktuuride purustamine, vaikimiskokkuleppest läbimurdmine ja uue kuritegeliku tegevuse peatamine. See takistab samuti seaduslikku majandusse ja ühiskonda sisseimbumist. Vaatamata selle valdkonna õigusraamistiku arengule ja õiguskaitseasutuste kasutatavale ulatuslikumale taktikale konfiskeeritakse vaid 1 % kuritegelikust varast. Komitee märgib, et ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu võitlemisel pimevõrgus on peamisteks probleemideks kiiresti muutuv turg (turgude väga lühike kasutusaeg) ja krüptovääringus maksete tuvastussüsteemi keerukus. Õiguskaitseametnike laialdaste teadmiste puudumine küberkuritegevuse valdkonnas, sealhulgas internetis ja pimevõrgus toimuv narkokuritegevus, on puudus, mille saab kõrvaldada, kui komisjoni ettepanekud ellu viiakse. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee teeb ettepaneku, et kuritegevuse ennetamiseks tuleks kaaluda meetmeid üldsuse teadlikkuse suurendamiseks. See võiks hõlmata avalikke kampaaniaid, mis suurendavad kodanike teadlikkust uutest organiseeritud kuritegevusega seotud ohtudest ja valdkondadest ning nende töömeetoditest, sest ühiskond ja kodanikud ei taju sageli kuritegelike organisatsioonide tegevust kuritegeliku tegevusena.
  Süsteemi loomine, mille abil ELi kodanikud saaksid õiguskaitseasutusi hõlpsalt teavitada (teadete anonüümimine), kui nad avastavad viiteid kuritegelikule tegevusele, võib avaldada märkimisväärset mõju nii turvatundele kui ka organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhususele. |
| --- | --- |

3.17.

Süsteemi loomine, mille abil ELi kodanikud saaksid õiguskaitseasutusi hõlpsalt teavitada (teadete anonüümimine), kui nad avastavad viiteid kuritegelikule tegevusele, võib avaldada märkimisväärset mõju nii turvatundele kui ka organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhususele.

| 3.18. | Õiguskaitseasutused ja politsei reageerivad kogu maailmas kõige tõenäolisemalt alles pärast kuriteo toimepanekut ega suuda enamikul juhtudel enne kuriteo toimepanekut rakendada vastumeetmeid. Komitee märgib, et ideaalne lähenemisviis oleks reageerida kuritegelikule tegevusele ja seda ennetada, kuid kõik peaksid olema teadlikud, et kuritegelikest organisatsioonidest sammu võrra eespool püsimine on äärmiselt keeruline. Kurjategijatel ei ole raskusi uute tehnoloogiate kasutamisel, neid ei piira eelarve, õigusaktid ega poliitiline korrektsus ning nad eelistavad kasumit inimeste elule. Nad kohanevad uute tingimustega ülikiirelt, arendavad uusi töömeetodeid ja sisenevad uutesse tegevusvaldkondadesse. Siinkohal võiks näitena nimetada COVID-19 pandeemiat. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Igal aastal koostatakse EMPACTi raames operatiivtegevuskavad, mis võimaldavad reageerida Euroopa ja üleilmse tasandi kuritegelikus maailmas toimuvatele uusimatele suundumustele. Oluline on see, et tegevuskavas kajastataks liikmesriikide ja koostööd tegevate kolmandate riikide, nagu Island, Norra ja Šveits, probleeme. Nende töö võimaldab mitte ainult probleemide varajast tuvastamist, vaid ka sobiva töömeetodi väljaarendamist. Samuti on vaja rahaliselt toetada operatiivtegevust, et võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Komitee soovib rõhutada, kui olulised on uued organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise vahendid, näiteks: a) Schengeni infosüsteem, Prümi raamistik, broneeringuinfo (PNR) ja reisijaid käsitlev eelteave (API); b) ühiste uurimisrühmade platvorm, et parandada teabevahetust ning samas kontekstis tugevdada Eurojusti koostööd kolmandate riikidega; ning c) nn olulised sihtmärgid, kasutades operatiivseid rakkerühmi, rahvusvahelisi projekte ja piirkondlikke algatusi, et arendada koostöövõrgustikke ja rahvusvahelisi meetmeid tõhusaks võitluseks organiseeritud kuritegelike rühmituste vastu. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Nõrga rahvusvahelise koostöö või selle puudumise põhjustena tuuakse sageli välja liikmesriikide õigusaktide või -tavade erinevused. Seetõttu on algatus ELi politseikoostöö seadustiku loomiseks veelgi kiiduväärsem. Sellega seoses on vaieldamatult abiks Euroopa Komisjoni juba algatatud välisuuring, et hinnata nõukogu 2008. aasta raamotsust organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Oluline roll kohaliku mõõtme edendamisel koos administratiivse lähenemisviisiga organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele on meetodil, mille puhul kohalikud ametiasutused kasutavad koostöös õiguskaitseasutuste ja kodanikuühiskonnaga haldusvahendeid, et takistada organiseeritud kuritegevuse tungimist seaduslikesse ettevõtetesse ja haldusinfrastruktuuri. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise probleem, mida on põhjalikult arutatud Euroopa Komisjoni strateegias aastateks 2021–2025, peitub kuritegevuse pidevas muutumises, esinedes erinevates vormides kõikides meie eluvaldkondades ning poliitilises ja sotsiaalsfääris. See kasutab ära digiajastu kaasaegseid arenguid ja on traditsiooniliselt jätkuvalt tingitud vaesusest, mis on madalaim instinkt, muutes meeleheitel olevad inimesed sellest sõltuvaks, sundides neid hirmu tekitades kuritegevusele. Komitee mõistab, et see nõuab ELi ja liikmesriikide ühismeetmeid ning arusaama, et kuritegelikest organisatsioonidest tuleb olla sammu võrra ees, tehes kindlaks uued suundumused kuritegelikes rühmitustes, kes tegutsevad poliitilistest ja halduspiiridest sõltumatult. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komitee käsitles hiljuti terrorismivastast võitlust seoses organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega oma arvamustes ja teabearuandes. Komitee jätkab kodanikuühiskonna nimel organiseeritud kuritegelike rühmituste vastu suunatud järgmiste sammude jälgimist, tundes rahulolu komisjoni poolt nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud ettepanekute üle kaasata selles ühises püüdluses Euroopa välisteenistus, Eurojust ja Europol läbirääkimistesse kolmandate riikidega (3). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Komitee rõhutab, et organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse vahendite osas tuleks konsulteerida kodanikuühiskonna organisatsioonide, sõltumatute järelevalveasutuste ja rikkumisest teatajatega ning neid kaasata ja täiel määral kaitsta. Eesmärk on tõhusalt kaitsta kodanikke, Euroopa majandust ja kohalikke kogukondi ning õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi. |
| --- | --- |

3.25.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 6.

1

(2)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 58.

2

(3)  SOC/673: „Europoli volituste laiendamine“ (ELT C 341, 24.8.2021, lk 66), SOC/675: „Terrorismivastase võitluse direktiivi hindamine“, SOC/676: „ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava“ (ELT C 341, 24.8.2021, lk 71).

3

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/97

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta“

(COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE))

(2021/C 517/15)

| Raportöör: | Marina Elvira CALDERONE |
| --- | --- |

Raportöör:

Marina Elvira CALDERONE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 11.6.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõige 2 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 185/1/16 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 11.6.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõige 2

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

23.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

185/1/16

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt ettepaneku üle võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Suunised näivad moodustavat kasuliku aluse sellisele tööhõivepoliitika suunale, mis on võimeline toetama järkjärgulist soovitud väljumist pandeemia põhjustatud kriisiolukorrast ning orienteerima majandusliku toe eri vorme tööhõive seisukohalt soodsa tulemuse suunas. Need suunised on ka toimivaks raamistikuks, et vastupanuvõimele ja taastumisele suunatud sekkumised paneksid aluse kvaliteetsete töökohtade loomisele keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikus majanduses. Tõhusa tööhõivepoliitika koordineerimine on oluline liikmesriikidevahelise ühtekuuluvuse taseme parandamiseks ning sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tööhõivesuunistes tuleb arvesse võtta COVID-19 pandeemia mõju tööturule, Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava ja Porto sotsiaaltippkohtumise tulemusi, kus on välja toodud kõrged sotsiaalsed eesmärgid tööhõive, vaesusevastase võitluse ja oskustele juurdepääsu teemal. Samuti on vaja jälgida, milline mõju on tööhõivele sellistel abivahenditel nagu eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) ja taasterahastu „NextGenerationEU“, mis põhinevad ELi võlakirjaemissioonidel kui vastastikuse võla vormil, mis on loodud ka tööpoliitika toetamiseks. Riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad tagavad ka ressursside kättesaadavuse liikmesriikide tööpoliitika jaoks, millega kaasnevad siiski konkreetsed tingimused eesmärkide, sekkumisvaldkondade ja kulutamisviiside osas, seejuures eritähelepanu pööratakse Euroopa Liidu aktiivsele tööturupoliitikale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Euroopa poliitika tuleb kooskõlastada tööhõivesuuniste eesmärkidega, tugevdades tööturgu, toetades ettevõtete tootlikkust ja konkurentsivõimet, samuti Euroopa Liidu sotsiaalset turumajandust ning tugevdades struktuurilisi sekkumisi üleminekus ajutistelt töökaitsemeetmetelt kvaliteetsete töökohtade loomisele. Nendes protsessides tuleb väärtustada sotsiaaldialoogi, kollektiivläbirääkimisi ning osalemist sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajate valikutes. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mis puutub suunisesse 5 – tööjõunõudluse suurendamine –, siis on komitee arvamusel, et nõudluse taastumise protsessis peab rakendama nõudluse parandamise meetmeid, mis soodustavad juurdepääsu tööturule ja edendavad ettevõtete majanduslikku ja sotsiaalset jätkusuutlikkust, töötajate professionaalsust ja töötingimuste parandamist. See on võimalik tootmissüsteemide ümberkujundamise võimaluste täieliku ärakasutamise, keskkonnasäästlikkusele suunatud digitehnoloogiate ja -vahendite kasutuselevõtmise ning elukestva õppe edendamise kaudu. Majanduspoliitilised meetmed tuleb tugevalt kooskõlastada tööjõunõudluse elavdamise poliitikaga. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Suunise 6 puhul, millega tahetakse edendada tööjõupakkumist ning parandada tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu, märgib komitee, et oskus kavandada tõhusat koordineerimist igas liikmesriigis koolitusinvesteeringute meetmete ja tööturu vahel, nagu on ette nähtud riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades ning struktuurifondides, on ülioluline. Praegune kriis on veelgi selgemaks teinud vajaduse tunnistada ja tagada, et elanikel on õigus saada elukestvat õpet ja pääseda tõhusalt ligi kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ja oskuste täiendamisele, et vähendada praegust ebaühtlust ametialaste täienduskoolituste kasutamisel nii tootmiskategooriati kui ka liikmesriigiti. Sotsiaalõiguste samba tegevuskavas sätestatud koolituse kättesaadavuse eesmärgiga mõõdetakse liikmesriikide võimet varustada end uute vahenditega, mis vähendavad ebavõrdsust juurdepääsul ja vastavad tööturu vajadustele uute vajalike oskuste osas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Seoses suunisega 7 – tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine – toetab komitee Euroopa digitaalse platvormi loomist töö pakkumise ja nõudluse kokkusobitamiseks. Sellega seataks liikmesriikidele ja tööturuametitele ühine standard, et edendada aktiivset poliitikat ja liikuvust Euroopas, tugevdades nii avalikke kui ka erasektori tööhõiveteenuseid. Tugevate ohutus- ja riskiennetusmeetmete vastuvõtmine peab olema aluseks igas liikmesriigis laiema ennetuskultuuri edendamisel, põhikomponendiks sellise töökultuuri levitamisel ja jagamisel, mis suurendaks iga inimese potentsiaali, edendaks heaolu ja kõrvaldaks kõik ohu- ja riskitingimused töökohal. Sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on Euroopa majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas, kuid mõnes liikmesriigis oleks jätkuvalt töösuhtesüsteemide hõlbustamiseks ja toetamiseks vaja riiklikku reguleerivat ja institutsioonilist raamistikku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Koos palgatöötajate tööhõivepoliitika tugevdamisega peab komitee oluliseks ergutada riikide võimet edendada sekkumisi füüsilisest isikust ettevõtjate ja vabade elukutsete toetamiseks, mis on ennekõike noortele suunatud. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Suunis 8 on suunatud kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamiseks, sotsiaalse kaasatuse toetamiseks ja vaesuse vastu võitlemiseks. Komitee jagab seda seisukohta, kuna tundub hädavajalik määratleda tööhõivepoliitika strateegia, mis suudaks tagada võrdsed tingimused tööturule ja töösuhetesse pääsemiseks. Suhe heaolu, tööturu, majanduse toimimise ning ebavõrdsuse ja vaesusevastase võitluse vahel on põhisuund ja suunis tööhõivepoliitikale, mis võimaldab kindlaks teha seose majanduskasvu ja sotsiaalse arengu vahel. Samuti kinnitab komitee, et tähtis on määratleda tõhusad meetmed, mida tuleks pidada oluliseks investeeringuks majandus- ja tootmissüsteemide kasvu ja parandamisse. Koos muude sidusate vaesusevastaste strateegiatega on ülioluline ka kehtestada mehhanismid, mis väldiksid väikese sissetulekuga töötajate puhul uute vaesuse vormide ohte. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Taust

2.1.   Sissejuhatus

| 2.1.1. | Tööhõivesuunised võeti vastu 2019. aastal, kuid 2020. aastal kohandati need COVID-19 kriisi, rohe- ja digipöörde ning säästva arengu eesmärkide tõttu mõnede elementidega. Komitee on juba esitanud oma analüüsi ja hinnangu arvamuses SOC 646 (1), millele ta siinkohal taas viitab. Küll aga kavatseb komitee käesoleva arvamusega lisada mõned tähelepanekud, võttes arvesse pandeemia põhjustatud kriisi mõju Euroopa kodanike elu- ja töötingimustele ning vajadust muuta liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide sekkumisprioriteete. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Komisjoni ettepanekus nähakse ette, et nõukogu otsusele (EL) 2020/1512 (2) lisatud tööhõivesuunised säilitatakse 2021. aastaks ja et need on liikmesriikide jaoks alus tööhõivepoliitika ja riiklike reformiprogrammide määratlemisel. Praegu näib, et esmane eesmärk on tagada vastupanuvõimet ning majanduslikku ja tootlikku taastumist toetavate meetmete positiivne sotsiaalne mõju. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Suunised on:






  — | suunis 5: tööjõunõudluse suurendamine; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

suunis 5: tööjõunõudluse suurendamine;

| — | suunis 6: tööjõupakkumise edendamine ning tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu parandamine; |
| --- | --- |

—

suunis 6: tööjõupakkumise edendamine ning tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu parandamine;

| — | suunis 7: tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine; |
| --- | --- |

—

suunis 7: tööturgude toimimise parandamine ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmine;

| — | suunis 8: kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine. |
| --- | --- |

—

suunis 8: kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine.

| 2.3. | Ettepanekus rõhutatakse, et EL ja liikmesriigid peaksid: |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama õiglust ja sotsiaalset kaitset, samuti soolist võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja laste õiguste kaitset. Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel võtsid liikmesriigid kohustuse viia ellu kõrged sotsiaalsed eesmärgid riikliku poliitika määratlemiseks ning rakendada uued Euroopa vahendid rohe- ja digipöörde ning majandusliku ja sotsiaalse lähenemise toetamiseks, mis tugevdab ELi sotsiaalse turumajanduse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | tagama majandus- ja tööhõivepoliitika kooskõlastamise, et saavutada kliimaneutraalsus ELis, toetades Euroopa üleminekut jätkusuutlikule digitaalsele ja rohemajandusele, täiendades oskusi, parandades konkurentsivõimet, tagades piisavad töötingimused, stimuleerides innovatsiooni, edendades sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi, samuti tegeledes piirkondliku ebavõrdsuse ja erinevustega. Poliitikameetmete üksteisele tutvustamine ning tõhusate ja järjepidevate tööhõivestrateegiate rakendamine on otsustava tähtsusega üleminekul hädaolukordade juhtimiselt taastumisetappi, kus suudetakse edendada kestlikku arengut keskkonna- ja sotsiaalsel tasandil ning luua uusi töökohti ja parandada tööhõivetingimusi; |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | tegema koostööd struktuuriliste tegurite, näiteks kliimamuutuse ja keskkonnaprobleemide, globaliseerumise, digipöörde, tehisintellekti, kaugtöö, platvormimajanduse ja demograafiliste muutuste lahendamiseks, kohandades vajadusel olemasolevaid süsteeme; |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | võtma vastu vajalikud meetmed ja poliitika jätkusuutliku majanduskasvu, kvaliteetse tööhõive ja tootlikkuse tugevdamiseks, kuid suurendades sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, stimuleerides liikmesriikide ülespoole suunatud majanduslikku lähenemist ja vastupanuvõimet ning edendades liikmesriikide eelarvevastutust; |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | tagama, et tööturu reformid, sealhulgas riiklikud palga kehtestamise mehhanismid, järgiksid liikmesriikide sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste tavasid eesmärgiga tagada õiglane palk ning inimväärne elatustase ja töötingimused; |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | tagama, et tõhusa poliitika ja vahenditega leevendatakse COVID-19 kriisi majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning mõju tööhõivele. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.4. | Liikmesriigid ja Euroopa Liit peavad püüdma töötada välja kooskõlastatud tööhõivestrateegia, eelkõige selleks, et edendada käimasolevateks muutusteks sobivat kvalifitseeritud, koolitatud ja kvalifitseeritud tööjõudu (samuti tulevikule suunatud tööturgudel, mis on võimelised reageerima majandusmuutustele). Liikmesriigid peavad käsitama tööhõive edendamist ühist huvi pakkuva valdkonnana ja kooskõlastama nõukogus oma sellealased meetmed. ELi toimimise lepingu artiklis 148 nõutakse, et nõukogu võtaks vastu tööhõivesuunised, mis määratlevad liikmesriikide poliitika koordineerimise ulatuse ja suuna ning on aluseks Euroopa poolaasta riigipõhistele soovitustele. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tundub oluline rõhutada, kuidas riskitegurite olemasolu, mida tõendab COVID-19 pandeemia mõju majandus- ja sotsiaalsüsteemidele, eeldab tugivahendeid, sealhulgas rahalisi vahendeid, mis võimaldavad liikmesriikidel järgida ühiseid algatusi, et võidelda kriiside mõjuga Euroopa kodanike töö- ja elutingimustele. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee on seisukohal, et komisjoni viimastel kuudel tehtud otsused, mis viisid riiklike taaste- ja vastupidavuskavade heakskiitmiseni, on vastuvõetavad ning toetavad õiglase ja kestliku arengu mudelit. Samamoodi tuleb vältida seda, et pandeemiast tingitud kriisi tõttu tekiksid suurema sotsiaalse tõrjutuse ohu tingimused ja kiireneks territoriaalse tasakaalustamatuse olukord, mis viimastel aastatel on halvenenud ka Euroopa piirkondade vahel, nagu on näidanud alates 2013. aastast Euroopa Komisjoni piirkondliku konkurentsivõime näitaja, mis mõõdab piirkondade konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kaasava majandus- ja arengumudeli ülesehitamine nõuab, et me ühendaksime poliitikameetmed ja investeeringud tootlikkuse, digitaliseerimise ja logistika infrastruktuuri tugevdamiseks sekkumistega, mis on suunatud territoriaalsele ühtekuuluvusele, inimkapitali edendamisele, tööjõu koolitamisele ja tugevdamisele, samuti tööturgu ning sotsiaal- ja isikuteenuste süsteemi toetavate vahendite tugevdamisele. Euroopa, kus on ülemäärased erinevused ja ebaühtlus võimalustele juurdepääsus, on nõrgem ja komitee leiab, et ühtekuuluvus peab olema jätkuvalt ka majanduskasvule suunatud poliitika tugisammas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pandeemiast tingitud kriis on süvendanud mõningaid Euroopa tööturul esinevaid struktuuriprobleeme. Samuti on see toonud esile probleeme, mis nõuavad kaugeleulatuvat poliitikat, mis oleks võimeline tegelema nii kõige haavatavamate rühmade olukorraga kui ka raskuste esinemisega teatud tööturu sektorites. Liikmesriike ootav üleminek nõuab väga ühist ja koordineeritud poliitikat, tegevust ja meetmeid ning pidevat sotsiaaldialoogi toetamist. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Hoolekandesüsteemide tugevdamise kaudu peaks kõigil töötajatel olema ligipääs sotsiaalkaitsele, sealhulgas kaugtöö ja uute töövormide, sh platvormitöö korral. Soodustada tuleb kõige haavatavamate rühmade kaasamist ja naiste tööturul osalemise täiel määral edendamist, et vältida igasugust diskrimineerimist ja kaotada sooline palgalõhe. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Viidates ka oma varasematele arvamustele tööhõivesuuniste kohta, rõhutab komitee alljärgnevaid punkte. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Diskrimineerimisvastase võitluse teema langeb kokku kohustusega parandada töö kvaliteeti ja see pingutus eeldab liikmesriikide samalaadseid strateegiaid, mille eesmärk on siduda tootlikkus ja konkurentsivõime süsteemidega, mis suudavad edendada inimkapitali ja tagada töötajatele parimad töötingimused. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kriisiolukorrad kipuvad suurendama sotsiaalset riski ja eriti ebavõrdsuse tegureid ning seetõttu peavad investeeringud ja majanduse elavdamise toetusvormid olema seotud tugeva sotsiaal- ja tööinfrastruktuuride investeerimissüsteemiga, mis on võimeline piisava poliitika ja meetmetega parandama liikmesriikide sotsiaalkaitse standardeid. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Euroopa majandus- ja sotsiaalsüsteemide kasvuprotsess peab ette nägema liikmesriikide jõulise ja ühise meetme, millega ära hoida sotsiaalne dumping, mis seisneb töötajate kaitse, tagatiste ja ohutuse vähenemises, sealjuures tuleb soodustada ausat konkurentsi, mis on suunatud innovatsioonile ja põhineb tööjõu arendamisel ning tootmise ja teenuste jätkusuutlikkusel. Vaja on aktiivset tööturupoliitikat, näiteks ajutisi värbamisstiimuleid haavatavate rühmade puhul, oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalusi ning ettevõtlustoetust, sh sotsiaalmajanduse jaoks. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Uuenduste tegemiseks on ülioluline uute põlvkondade tõukejõud, kellele tuleb tagada juurdepääs kvaliteetsetele ja stabiilsetele töökohtadele, suurendades töötajate liikuvust liikmesriikide vahel. Komitee toetab Porto deklaratsiooni sisu, milles öeldakse: „Noored on Euroopa jaoks asendamatu dünaamilisuse, andekuse ja loovuse allikas“. Ka sel eesmärgil on füüsilisest isikust ettevõtjate töö, intellektuaalne töö ja vabad elukutsed oluline osa, mida tuleb uue äritegevuse ja uuenduslike idufirmade kõrval toetada. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Vajadus tagada majanduskasvu sotsiaalne kvaliteet nõuab taas tähelepanu pööramist mittetootlikule tööle, eelkõige inimestele suunatud ja kohalikele teenustele ning majandus- ja ühiskondliku tegevuse ühise korralduse vormidele kontekstis, mis seab sotsiaalsed sidemed arengu ja kasvu põhielemendiks. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Selles kontekstis tundub olevat oluline, et suunised oleksid suunatud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele, mis on võrdlusaluseks, et tagada majandus- ja sotsiaalkriisist ülesaamiseks võetud meetmete piisav ja positiivne mõju ühiskonnale tervisealase hädaolukorra põhjustatud suurema tõrjutusriski kontekstis (3). Tegevuskavas seatud kolm uut eesmärki tööhõive määra, koolituse kättesaadavuse ja oskuste kohandamise ning vaesusevastase võitluse kohta, alustades lapsepõlvest, panevad liikmesriikidele kohustuse määrata Euroopa poolaasta raames kindlaks põhimõtted ja vahendid, mille põhjal töötada välja sätestatud eesmärkide saavutamise etapid. Lisaks on komitee juba rõhutanud vajadust määratleda uued sotsiaalsed näitajad, et mõõta liikmesriikide tehtud edusamme. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiivne ja struktureeritud kaasamine on hädavajalik riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamiseks ning tegevuskava eesmärkide saavutamiseks. Komitee kordab vajadust kehtestada ametlikud konsultatsioonimenetlused, mis hõlbustavad reaalset teabevahetust riikide valitsuste ja institutsioonidega ning kõrvaldavad olemasolevad takistused kodanikuühiskonnaga tõhusal konsulteerimisel ja osalemisel; lisaks tuleb määratleda vahendid kollektiivläbirääkimiste tugevdamiseks ja lepingulise hõlmatuse edendamiseks. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | On täiesti selge, et seos sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika vahel koosneb koolitussüsteemidest ja elukestvast õppest ning et oskuste kesksus ja läbivus on samuti aktiivse poliitika tõhususe seisukohalt ülioluline ning peab moodustama suuniste põhja. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Koolitussüsteemide kvalitatiivset arengut tuleb esmatähtsaks eesmärgiks nimetada mitte ainult valdkonnaüleste oskuste edendamisel digitaalses ja keskkonnasäästlikkuse vallas, vaid ka pehmete oskuste ja töötajate koostöövõime tugevdamisel. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Eriolukorras aktiveeriti konkreetsed toetusvormid, mille eesmärk on kriiside ohjamine ja töötuse ohu vähendamine, sealhulgas eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu. Suunise 5 kontekstis ja majanduse taastumise protsessis tundub oluline, et komisjon säilitaks kriisiga võitlemiseks vajalikud rahastamis- ja toetusvahendid, samuti vahendid ja poliitika töötute tööturule tagasitoomiseks. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11 | . Need sekkumised peavad võimaldama rahalist toetust sellistele meetmetele nagu tööaja lühendamise kord, sissetulekute hüvitamise mehhanismid ja muud meetmed, mille eesmärk on tööpuuduse ärahoidmine, kuni praegusest COVID-19 põhjustatud kriisiolukorrast ülesaamiseni. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12. | Sellest vaatenurgast näib olevat ülioluline jätkata 2021. aastal alates 2020. aastast käivitatud poliitikameetmeid solidaarsusvahendite abil, mille eesmärk on leevendada suuremaid tööhõivega seotud raskusi, ning samuti aktiivset tööturupoliitikat. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Seepärast tundub olevat äärmiselt tähtis soodustada krediidile juurdepääsu, toetada uuenduslikke ja tootlikke investeeringuid ning üldiselt luua innovatsiooni ja majanduslike algatuste edendamisele soodsad territoriaalsed maksu- ja infrastruktuuritingimused, eelkõige VKEde, sotsiaalmajanduslike ettevõtete, füüsilisest isikust ettevõtjate ja vabade elukutsete puhul, mis avaldavad mõju tööhõivele. |
| --- | --- |

3.1.13.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee kordab arvamuses SOC/646 väljendatut, kuid kavatseb rõhutada mõningaid aspekte, võttes arvesse pandeemia mõju, mis tõi esile kriitilised küsimused, aga ka tegevuste ja sekkumise prioriteedid. Komitee peab hädavajalikuks, pidades silmas tasakaalustamatuse kasvu nähtust, mis on kestnud juba üle kümne aasta ja mida süvendab COVID-19 tagajärgedest tulenev kriis, sekkuda tõhusate poliitikameetmetega, mis suudavad viia majanduskasvu vastavusse sotsiaalse arenguga, rakendades meetmeid, mis toetavad konkurentsivõimet ning suudavad võimendada tööjõusüsteemide ja tööhõivepoliitika kvaliteeti. Selles mõttes tuleb riikliku taaste- ja vastupidavuskavaga seotud investeeringud liikmesriikides ellu viia ja neid kontrollida vastavalt 2021. aastaks esitatud suuniste eesmärkidele, pöörates erilist tähelepanu tööjõu pakkumise ja nõudluse hoogustamisele ning võrdsete võimaluste, tööturu toimimise ja kaasamise tingimuste edendamisele. On oluline tegutseda, et tihedalt ja sidusalt kooskõlastada hädaolukorra lahendamiseks määratletud meetmed, eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu kaudu käivitatud toetusvormid, taastekava kaudu taastamiseks edendatavad sekkumised ja investeeringud ning meetmed, mida määratletakse ja rahastatakse 2021–2027 struktuurifondide programmitöö kaudu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Majanduse taastumine, mida loodeti 2021. aastal ja mis sai võimalikuks eelkõige riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega seotud investeerimisprojektide kaudu, võib kaasa tuua tööhõive laialdase taastumise, kui seda toetavad liikmesriikide suunatud meetmed sotsiaal- ja töövaldkonnas, mis reageerivad toimuvate muutustega seotud probleemidele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Selle stsenaariumi korral tundub oluline kinnitada Euroopa sotsiaalõiguste samba ja säästva arengu tegevuskava eesmärke. Need on otsused, mis peavad komisjoni ja liikmesriike suunama edasilükkamatute valikute juurde, mille on pandeemia muutnud selle edendatava arengumudeli küsimuses veelgi ilmsemaks ja vajalikumaks. Eelkõige näitavad majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnalase kestlikkuse tegevuskavas osutatud eesmärgid ning inimeste heaolu kesksus äärmiselt olulist teed ja inspireerivad mõningaid põhilisi valikuid, millest on teatatud nii taastekavas kui ka Euroopa struktuurifondide suunistes. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee jagab seisukohta, et tööjõunõudlust tuleb suurendada – suunis 5 – ja kõigile Euroopa töötajatele tagada piisav ja õiglane miinimumpalk kooskõlas iga liikmesriigi õiguse ja tavadega, laiendades kõigile töötajatele sotsiaalkaitset ja juurdepääsu hoolekandesüsteemidele, sealhulgas uutele töövormidele, et suurendada nõudlust. Kriisireguleerimiselt taastumisele liikudes tuleks hoida rõhk jätkusuutlikel heaolumeetmetel ja tõhusatel töölevõtmise stiimulitel, eriti VKEde puhul. Sellega seoses on vaja julgustada ümberõppe sekkumist ka pandeemiast tingitud lühiajaliste tööperioodide kontekstis. Sotsiaaldialoogi tuleks edendada ja sotsiaalpartnereid kaasata usaldusväärsesse töösuhete protsessi, austades seejuures nende autonoomiat. Tööjõu maksukoormuse vähenemine ei tohi tähendada sotsiaalkaitse kaetuse vähenemist, millel oleks negatiivne mõju hoolekandesüsteemidele ja nende jätkusuutlikkusele. Komitee leiab, et võitlust maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu tuleks tugevdada. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Suunise 6 puhul, millega tahetakse edendada tööjõupakkumist ning parandada tööhõivele, oskustele ja pädevustele juurdepääsu, märgib komitee, et oskus kavandada tõhusat koordineerimist igas liikmesriigis koolitusinvesteeringute meetmete ja tööturu vahel, nagu on ette nähtud riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades ning struktuurifondides, on ülioluline. Eelkõige tuleb kooskõlastada ESF+ ning sotsiaalkaitse- ja kaitsemeetmed, mille eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu ja muud vahendid näevad ette kuni 31. detsembrini 2022, et soodustada töötajate tööturule toomiseks tõhusate riiklike süsteemide loomist, mis võimaldavad integratsiooni, töötajate ümberõpet ja ümberpaigutamist. Tuleks kaaluda tõhusaid töölevõtmise stiimuleid ja ümberõppe meetmeid, mis toetaksid taastumise ajal töökohtade loomist. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pandeemia koos kaugtöö levimisega muutis veelgi ilmsemaks vajaduse määratleda reeglid ja vahendid, mille eesmärk on muuta töökorralduse, ettevõtte heaolu ja digitehnoloogia kasutamise suhe positiivseks. Komitee kordab, kui tähtis on kasutada kaugtöö täielikku potentsiaali vahendina, mis võimaldab parandada töötingimusi ning töö- ja eraelu tasakaalu. Samas tuleb kindlustada, et see ei muutuks võimalikuks diskrimineerimise ja ebamugavuste allikaks (4). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Praegune kriis on veelgi selgemaks teinud vajaduse tunnistada ja tagada, et elanikel on õigus saada elukestvat õpet ja pääseda tõhusalt ligi kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ja oskuste täiendamisele, et vähendada praegust ebaühtlust ametialaste täienduskoolituste kasutamisel nii tootmiskategooriati kui ka liikmesriigiti. Sotsiaalõiguste samba tegevuskavas sätestatud koolituse kättesaadavuse eesmärgiga mõõdetakse liikmesriikide võimet varustada end uute vahenditega, mis vähendavad ebavõrdsust juurdepääsul ja vastavad tööturu vajadustele uute vajalike oskuste osas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee märgib, et suunise 7 puhul, mis sekkub tööturgude toimimise ja sotsiaaldialoogi tulemuslikumaks muutmiseks, oleks töötajate liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime toetamisega seotud eesmärgid võimalik saavutada Euroopa digitaalse platvormi loomisega töö pakkumise ja nõudluse koordineerimiseks. Sellega seataks liikmesriikidele ja tööturuametitele ühine standard, et edendada aktiivset poliitikat ja Euroopa liikuvust. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on Euroopa majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas, kuid mõnes liikmesriigis oleks jätkuvalt vaja reguleerivat ja institutsioonilist raamistikku (5) riiklikul tasandil töösuhtesüsteemide hõlbustamiseks. Riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on liikmesriikidele tõeline proovikivi, mis näitab liikmesriikide valmidust kaasata kodanikuühiskonda riiklikesse arenguvalikutesse ja sekkumistesse. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Seoses suunisega 8, mille eesmärk on kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamine, sotsiaalse kaasatuse toetamine ja vaesuse vastu võitlemine, rõhutab komitee, kui oluline on praeguses etapis määratleda tõhus kaasamispoliitika, mida tuleks pidada otsustavaks investeeringuks majandus- ja tootmissüsteemide kasvu. Komitee kinnitab samuti töötajate tööturule toomise rolli kaasamise ja vaesuse vastu võitlemise vahendina, vältides üksnes hoolekandemeetmete kasutamist ning edendades kaasamist tööalase konkurentsivõime ja töökohtade kaudu. Küll aga on siinkohal ülioluline kehtestada sidusate vaesusevastaste meetmete kõrval mehhanismid, mis väldiksid väikese sissetulekuga töötajate puhul uute vaesuse vormide ohte. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kokkuvõttes on võrdsete võimaluste strateegia otsustavateks elementideks ühiste standardite järgimine soolise võrdõiguslikkuse poliitikas, puuetega inimeste ja ebakindlates tingimustes elavate inimeste integreerimine ning sotsiaalsete edendamissüsteemide loomine, mis võimaldavad edendada aktiivsena vananemist ja põlvkondadevahelist oskuste edasiandmist. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pandeemia on teinud selgeks, kui oluline on investeerida töötervishoiu ja tööohutuse tagamisse ning kui kiireloomuline on tugevdada liikmesriikide tööinspektsioone, et tagada kontroll töötajate kaitsmiseks. Mitmed Euroopa riigid on sõlminud sotsiaalpartneritega protokollid viiruse leviku tõkestamiseks töökohal, näidates üles vastutust ja võimet reageerida eriolukordadele. |
| --- | --- |

4.12.

Brüssel, 23. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 232, 14.7.2020, lk 18.

1

(2)  Nõukogu 13. oktoobri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1512 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 344, 19.10.2020, lk 22).

2

(3)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 38.

3

(4)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 13 ja ELT C 220, 9.6.2021, lk 1.

4

(5)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 14.

5

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/103

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030““

(COM(2021) 236 final)

(2021/C 517/16)

| Raportöör: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Raportöör:

Anastasis YIAPANIS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 233/2/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 31.5.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

233/2/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi ja algatusi, mille eesmärk on aidata sektoril kasvada ja kestlikumaks muutuda. Sellest hoolimata ei kasuta ELi vesiviljelussektor oma tegelikku kasvupotentsiaali ära. Komitee väljendab muret asjaolu pärast, et 65 % Euroopas tarbitavatest vesiviljelustoodetest imporditakse (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tarbijad on hakanud eelistama eluviisi, milles pööratakse endisest rohkem tähelepanu toitumisele, kusjuures loetelus on esikohal kala- ja vesiviljelustooted. See annab sektorile võimaluse oluliselt kasvada, kuid ka kohustuse tagada tulevikus ELi toiduga kindlustatus. Ohutu, tervisliku ja kestliku toidu tagamine ELis peaks olema üks peamisi prioriteete. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sektori tootmissuutlikkuse ja kasumlikkuse suurendamiseks on vaja Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide kooskõlastatud jõupingutusi. Haldusmenetluste viivitamatut lihtsustamist tuleb täiendada rangete keskkonnastandarditega, et säilitada ökosüsteeme ja elurikkust ning parandada vee kvaliteeti. Komitee tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle luua kõigis liikmesriikides vesiviljeluse lubade jaoks ühtsed kontaktpunktid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates tuleb leida õige tasakaal Maa elurikkuse säilitamise ja vajalike toiduvajaduste täitmise vahel, võttes arvesse sotsiaalset mõju, tervislikku eluviisi ja keskkonnakaitset. Tuleks säilitada ja kaitsta mere- ja siseveekogusid, edendades samal ajal säästvat vesiviljelust, mis tagaks ELi elanikkonnale vajaliku toidu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Oluline takistus sektori arengule on vaba ruumi kättesaadavus. Komitee on seisukohal, et vesiviljelusrajatisi tuleb edasi arendada, eelkõige liidu rannikualadel ja maapiirkondades, kohtades, kus muu majandustegevus ei ole sobiv. Komitee kutsub liikmesriike üles viima ellu kooskõlastatud ruumilise planeerimise projekte, mis hõlmavad mereala tasandi planeerimist, mahajäetud vesiviljelusrajatiste taastamist ja suurandmete analüüsi süsteeme. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee leiab, et sotsiaalpartnerite ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine sektori tulevasse arengustrateegiasse loob liidu jaoks lisaväärtust. Nad võivad pakkuda nii kõrgetasemelisi eksperditeadmisi kui ka suurepäraseid teabevahetusvõimalusi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et suhe väärtusahelate sidusrühmade vahel peab olema eetiline. Tuleks täielikult toetada VKEsid ja idufirmasid, et nad saaksid kasvada ja pakkuda kvaliteetseid töökohti ning looksid uusi jätkusuutlikke majandusmudeleid, samal ajal peaksid avaliku ja erasektori partnerlused saama kasu rahastamisvahenditest, mis hõlmavad pikaajalisi kohustusi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Haridus- ja kutseõppeprogrammid võivad aidata rahuldada sektori vajadusi kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele. Sellega seoses saab vesiviljelussektori projektikonkursse rahastada Euroopa Sotsiaalfondist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Märgistamisnõuetel on väga oluline roll tarbijate teavitamisel vesiviljelustoodete kvaliteedist. Euroopa kodanikele tuleks anda usaldusväärset teavet eelkõige toodete kohta, mis pärinevad riikidest, mille õigusraamistik on vähene või puudub üldse. Kõigi siseturul olevate toodete jälgitavuse nõudeid tuleks töödelda tagasiulatuvalt kuni kasvandusteni. Lõppeesmärk peaks olema tagada ühtsel turul 100 % võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Teavitamine jõupingutustest ja edusammudest, mida sektor teeb keskkonna- ja kliimaalase tulemuslikkuse tagamiseks, on ülimalt oluline, et tagada sotsiaalne heakskiit ja tutvustada tarbijatele tehtud jõupingutusi. Viivitamata on vaja jäätmekäitlussüsteeme sektori jaoks, millel on suur potentsiaal vähendada oma ökoloogilist jalajälge. Sektoril on ka märkimisväärne potentsiaal võtta omaks ringmajandus ja taastuvad vee-elusressursid, püüdes samal ajal vähendada energiatarbimist ja CO2 heidet. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Vaja on kiireid ja ulatuslikke avaliku ja erasektori investeeringuid, eelkõige teadus- ja arendustegevusse. Komisjon peaks sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustike kaudu edendama kõiki asjakohaseid olemasolevaid ELi fonde ja partnerlusvõimalusi lõppeesmärgiga jõuda kõigi tootjateni, eelkõige VKEdeni. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee hindab ja toetab ettepanekut luua spetsiaalse veebiplatvormiga ELi vesiviljeluse toetusmehhanism ning leiab, et Euroopa tasandil on hädavajalik vesiviljeluse kasvustrateegia, mis edendaks sektori potentsiaali. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) andmetel „võib maailma rahvaarv praegusega võrreldes kasvada rohkem kui kahe miljardi inimese võrra, jõudes 2050. aastaks 9,15 miljardi inimeseni. Sissetulekud kasvavad veelgi kiiremini. Suurenenud nõudluse rahuldamiseks prognoosib FAO, et ülemaailmne põllumajandustoodang on 2050. aastal 60 % suurem kui 2005. aastal“ (2). Vesiviljelussektor võib kasvada ja rahuldada suure osa sellest nõudlusest ning vabastada osa survest, mida on põllumajandussektorile avaldatud. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vesiviljelustoodangus domineerivad valdavalt Aasia riigid, kelle osakaal on viimase kahekümne aasta jooksul olnud ligikaudu 89 % (3). ELi vesiviljelustoodang varieerub traditsioonilistest akvaariumitest ja laguunidest kuni puuride ja akvaariumite kasutamiseni avamerel või ringleva veega süsteemides. Sektori enam kui 12 000 ettevõttes töötab otseselt üle 74 000 inimese (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EL on Hiina järel suuruselt teine kalandus- ja vesiviljelustoodetega kaupleja maailmas. Netoimportijana oli ELi kaubandusbilansi puudujääk 2019. aastal 21 miljardit eurot. Viimaste andmete kohaselt moodustab ELi vesiviljelustoodang vaid 1,15 % maailma kogutoodangust (5). Eurobaromeetri 2017. aasta uuring (6) näitas, et valdav enamik ELi kodanikest tarbib mereande vähemalt kord kuus, kusjuures vanemad tarbijad teevad seda sagedamini. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa Komisjoni teatis „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised“ (7) on väga põhjalik analüüs vesiviljelussektori praeguse olukorra kohta ning selles esitatakse mitu põhjendatud tegevussuunda selle kohta, kuidas muuta sektor kestlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks. EL on selgelt pühendunud Euroopa rohelise kokkuleppe ja strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide edasisele saavutamisele. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Kalad ja muud vesiviljelustooted on suure toiteväärtusega ja hea tervise säilitamiseks väga soovitatavad. Tarbijad on suurendanud nõudlust ja ootusi tervislikku toitumist võimaldavate kvaliteetsete kestlike toodete järele. ELi veeandide suurepärane kvaliteet on endiselt suur konkurentsieelis. Sektor ei kasuta siiski ära oma tegelikku kasvupotentsiaali ning selle osakaal ülemaailmses tootmises võrreldes maailma muude piirkondadega väheneb. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee leiab, et ELi vesiviljelussektor peaks pakkuma palju rohkem tooteid, et vastata siseturu nõudlusele. Endiselt on uskumatu, et 65 % Euroopas tarbitavatest vesiviljelustoodetest on imporditud. Praegusel kujul seab Euroopa Liit ohtu oma tulevase toiduga kindlustatuse. Komitee on juba rõhutanud, et „vesiviljelustoodete väliskaubandusbilansi tasakaalustamatus ei ole vastuvõetav ei majanduslikust seisukohast, kuna see põhjustab kaubanduspuudujääki, ega ka sotsiaalsest seisukohast, kuna kasutamata jäävad tööhõivevõimalused“ (8). Komitee on väga pettunud, et viis aastat hiljem on olukord sama ja oodatud tulemusi ei ole saavutatud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mandri vesiviljelusel on silmapaistev kasvupotentsiaal. Tiigikasvatus on kindlasti kõige keskkonnasõbralikum magevee vesiviljeluse vorm, kuid selle tootlikkus on madal. ELil on siiski piisavalt praktilisi kogemusi, et majandada tiigi- ja intensiivset kasvatust täielikult keskkonna- ja kliimasõbralikul viisil, järgides samal ajal ringmajanduse põhimõtteid. Sujuva rahastamise tagamiseks on vaja tagada kliimanõuetele vastavate tehnoloogiate täielik integreerimine roheliste investeeringute taksonoomiasse. Toiduainete töötlemise arendamine nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt, sealhulgas uute liikide puhul, on väärtuslik lisaväärtuse, tarbijate heakskiidu, tööhõive ning toidu ja jäätmete ringluse parandamiseks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lähiaastatel suurenevat nõudlust toidu järele tuleb rahuldada kestlike projektidega, mis pakuvad kvaliteetset toitu ja kaitsevad keskkonda. EL on kestliku arengu eesmärkide rakendamisel esirinnas ja komitee leiab, et ollakse õigel teel. Vesiviljelussektor on äärmiselt oluline ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, eelkõige 2. kestliku arengu eesmärgi (kaotada nälg, saavutada toiduga kindlustatus ja parem toitumine ning toetada säästvat põllumajandust), 12. kestliku arengu eesmärgi (tagada säästev tarbimine ja tootmine) ning 15. kestliku arengu eesmärgi (kaitsta, taastada ja edendada maismaa ökosüsteemide säästvat kasutamist) saavutamisel. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee leiab, et sektoril on suur potentsiaal võtta omaks ringmajandus ja taastuvad vee-elusressursid, püüdes samal ajal vähendada energiatarbimist ja CO2 heidet. Teavitamine jõupingutustest ja edusammudest, mida sektor teeb keskkonna- ja kliimaalase tulemuslikkuse tagamiseks, on ülimalt oluline, et tagada sotsiaalne heakskiit sektori edasisele kasvule ja tarbijate nõudlus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kodanikud on hakanud eelistama kõrgema toiteväärtusega toitu, kusjuures kala- ja vesiviljelustooted on neist ühed kõige nõutumad (9). Teisest küljest on ökoloogiline jalajälg ja toiduainete tootmisega seotud suured kulud märkimisväärsed. On väga selge, et nn tavapärast tegevust ei saa pidada kestlikuks ning välja tuleks töötada uued majandusmudelid. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Sama aruande kohaselt on „ainult üks võimalus saada ookeanist märkimisväärselt rohkem toitu ja biomassi: püüda mereande, mis on keskmiselt madalamalt troofiliselt tasandilt kui praegu. Sellisele teostusele näib kõige lähemal olevat marikultuur“. See tähendaks tegelikult uut ärimudelit, mis keskenduks püügiliikidele, mida praegu üldse ei kasutata või mida kasutatakse üksnes piiratud määral. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Limustel ja vetikatel on oluline roll toiduahela alumises osas ja nad eraldavad oma toitained otse veest. Kuigi vetikaid kasvatatakse ja süüakse ulatuslikult paljudes Aasia riikides, võib neid ELis pidada uueks tooteks ja vaid väheseid neist kasvatatakse edukalt. Kuigi vetikates ei ole palju kaloreid, on nendes palju kiudaineid, mis on tervisele väga kasulikud. Komitee tunneb heameelt Euroopa Komisjoni kavatsuse üle valmistada ette konkreetne algatus vetikate tarbimise toetamiseks. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee leiab, et sektori konkurentsivõimet on võimalik oluliselt parandada, luues samal ajal kvaliteetseid töökohti liidu rannikualadel ja maapiirkondades, kus muu majandustegevuse arendamine on üsna keeruline. Komitee leiab, et tulevaste sotsiaalsete standardite väljatöötamine, inimväärsete töötingimuste tagamine ja lubamatute tavade kaotamine on äärmiselt olulised nii töökohtade loomise suutlikkuse kui ka tarneahelate jaoks. Toiduga kindlustatuse tagamisel tuleb leida tasakaal kestliku arengu kolme aspekti – keskkondliku, sotsiaalse ja majandusliku – vahel. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Kuna vesiviljelust juhitakse Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide jagatud pädevuse alusel, on sektori kestlikkuse ja kasumlikkuse parandamiseks vaja kooskõlastatud jõupingutusi. See hõlmab haldusmenetluste lihtsustamist ja täielikku koostööd komisjoni ning riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahel. Tarbetu ja pikaajalise halduskoormuse vähendamist sektoris peavad täiendama ka ranged keskkonnastandardid, et säilitada ökosüsteeme ja elurikkust ning parandada vee kvaliteeti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee on juba märkinud, et „vesiviljelusega tegelemisele kohalduvate haldusmenetluste aegluse ja asukohtadele juurdepääsu puudumise peamine põhjus on see, et liikmesriikide ja nende piirkondade ametiasutused rakendavad Euroopa Liidu keskkonnaalaseid eeskirju, eeskätt veepoliitika raamdirektiivi, merestrateegia raamdirektiivi ja Natura 2000 võrgustiku eeskirju keerulisel viisil. See olukord toob vesiviljeluse ettevõtjate jaoks kaasa majanduslikult liiga koormavad nõuded, mis paradoksaalselt ei taga paremat keskkonnakaitset“ (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle luua kõigis liikmesriikides vesiviljeluse lubade jaoks ühtsed kontaktpunktid. See lühendaks oluliselt olemasolevat, uskumatult pikka heakskiitmisprotsessi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Säästva vesiviljeluse algatuste piisav rahastamine nii era- kui ka avalikust sektorist on äärmiselt oluline. Komitee leiab, et komisjon peaks edendama kõiki asjakohaseid olemasolevaid ELi vahendeid sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustike kaudu lõppeesmärgiga jõuda kõigi tootjateni, eelkõige VKEdeni. Tuleks täielikult toetada idufirmasid, et nad saaksid kasvada ja pakkuda kvaliteetseid töökohti, ning tuleks toetada uusi avaliku ja erasektori partnerlusi rahastamisvahenditega, mis katavad pikaajalisi kohustusi. Komitee on samuti seisukohal, et tootjate, jaemüüjate ja teiste sidusrühmade vahelised suhted kõikides töötlemis-, käitlemis- ja turustamisetappides peavad olema eetilised, et tagada väiketootjatele turulepääs ja kõrvaldada ebaausad tavad. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kiired ja ulatuslikud investeeringud teadus- ja arendustegevusse on vajalikud sektori jaoks, mis tahab kasvada ning suudab pakkuda nii tervislikku kui ka kestlikku toitu. EL peab esitama vesiviljeluse kasvustrateegia, mis suurendaks selle sektori potentsiaali. Tootjate teadlikkuse tõstmine olemasolevatest ELi rahastamisvõimalustest on äärmiselt oluline sektoris, kus domineerivad VKEd. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee leiab, et siseturg suudab vastu võtta vähemalt kolm korda suurema tootmisvõimsuse. Ohutu, tervisliku ja kestliku toidu tagamine ELis peaks olema üks peamisi prioriteete. Lisaks tuleks uues lähenemisviisis säästvale vesiviljelusele võtta arvesse Brexiti mõju, kuna Ühendkuningriigi lahkumine EList on Euroopa vesiviljelussektorit märkimisväärselt mõjutanud. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et imporditud tooted vastaksid samadele nõuetele ja standarditele, mis kehtivad kohalikele tootjatele. Komitee on juba nõudnud, et „avaliku sektori asutused peaksid nõudma impordile samasuguseid ohutustagatisi, nagu nõutakse Euroopa toodete puhul, koos täieliku „veest lauale“ liikumise jälgitavusega“ (11). Kõigi ühtsele turule sisenevate toodete jälgitavust tuleb töödelda tagasiulatuvalt kuni kasvandusteni. Oluline on tagada Euroopa tootjatele võrdsed võimalused ning tarbijatele kvaliteetsed ja ohutud tooted. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Märgistamisnõuetel on väga oluline roll Euroopa tarbijate teavitamisel kestlike vesiviljelustoodete kvaliteedist. ELi õigusnormidega on ette nähtud õigusraamistik võrdsete võimaluste tagamiseks, kuid neid ei järgita alati või täielikult. Kvaliteedikontrolli ja märgistust tuleb tõhustada, et kaitsta nii tarbijaid kui ka seaduslikke ettevõtjaid ning anda usaldusväärset teavet eelkõige toodete kohta, mis pärinevad riikidest, mille õigusraamistik on vähene või puudub üldse. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee leiab, et komisjoni ja liikmesriikide lõppeesmärk peaks olema siseturul 100 % võrdsete võimaluste tagamine. Seda on võimalik saavutada ainult siis, kui tagatakse täielik vastavus ELi standarditele kõigi siseturul müüdavate toodete puhul, olenemata sellest, kas need on toodetud kohalikult või imporditud. Komitee nõuab täielikult jälgitavaid tooteid, mis vastavad keskkonna- ja kvaliteedistandarditele. Komitee leiab, et vesiviljelustoodete jälgitavus ja läbipaistvus tarneahela tasandil on väga olulised, eriti ohustatud liikide puhul. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Vesiviljelusettevõtte asutamise ja juhtimisega seotud bürokraatia ja suured halduskulud mõjutavad VKEsid ebaproportsionaalselt. Kuna sektoris domineerivad VKEd ja väikesed pereettevõtted, nõuab komitee ühtse kontaktpunkti teabekeskuste loomist kõigis liikmesriikides. Need peaksid olema täielikult digiteeritud ning andma tootjatele, investoritele ja tarbijatele reaalajas ajakohast teavet. Lisaks leiab komitee, et tuleks luua rohkem tootjaorganisatsioone, kuna need on sektori, eriti VKEde konkurentsivõime jaoks äärmiselt olulised. Komitee arvates on vaja ka spetsiaalset platvormi, mis toetaks äritegevuse jätkamist ja ülevõtmist. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee kutsub üles looma konkreetset stiimulite raamistikku, mis toetaks sektorit ja suunaks seda kestlikkuse poole. Komitee soovitab kestliku arengu 14. eesmärgi kohaselt viivitamatult välja töötada kestlikkusel põhinev stiimulite süsteem. Teine võimalus, mida tuleks kaaluda, on säästva vesiviljelustootmise maksusoodustused. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Veel üks väljakutse vesiviljelussektori jaoks on ruumi olemasolu, sest see sektor konkureerib sageli teiste tööstusharudega, näiteks laevatehaste, taastuvate energiaallikate, vaba aja veetmise, kaevandamisega jms. Liikmesriigid peaksid kehtestama kooskõlastatud ruumilise planeerimise projektid, mis hõlmavad mereala tasandi planeerimist, mahajäetud vesiviljelusrajatiste taastamist ja suurandmete analüüsi süsteeme. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Andmete kogumine ja hindamine võib mängida olulist rolli sektori arengus ning komitee kutsub üles võtma sellega seoses võimalikult kiiresti meetmeid. Tulemused sõltuvad vajalike rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemisest ning nii avaliku sektori asutuste kui ka eraõiguslike üksuste otsesest kaasamisest. Lisaks parandab väiketootjate suutlikkust see, kui tagada parimate tavade edastamine kohalikelt tegevusrühmadelt kalanduse kohalikele tegevusrühmadele ja suurendada kalanduse kohalikele tegevusrühmadele eraldatavaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Haridus- ja kutseõppeprogrammid võivad aidata vastata vesiviljelussektori vajadustele, suurendades samas noorte teadlikkust töövõimalustest ja karjäärist sektoris. Komitee kutsub üles korraldama elukestvaid koolitusi säästva vesiviljeluse tavade kohta. Sellega seoses võib projektikonkursse rahastada Euroopa Sotsiaalfondist ja kohandada neid konkreetselt vesiviljelustööstusele. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Viivitamata on vaja jäätmekäitlussüsteeme sektori jaoks, millel on suur potentsiaal vähendada oma ökoloogilist jalajälge koos kvaliteedikontrolli ning tervishoiu- ja toiduohutusstandarditega. See oleks eriti oluline sektori tulevase kestlikkuse seisukohast. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Vesiviljelussektori toetamiseks järgmise viie aasta jooksul võetavad meetmed on sektori tuleviku jaoks üliolulised ning neil on oluline roll impordist sõltuvuse määra kindlaksmääramisel. Komitee leiab, et sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine kavandamis- ja rakendamisprotsessidesse on äärmiselt oluline ning loob liidule lisaväärtust, suurendades sektori kestlikku tootlikkust ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Komitee leiab, et tuleks säilitada ja kaitsta mere- ja siseveekogusid, edendades samal ajal säästvat vesiviljelust, mis tagaks ELi elanikkonnale vajaliku toidu. Tuleb leida õige tasakaal Maa elurikkuse säilitamise ja vajalike toiduvajaduste täitmise vahel, võttes arvesse sotsiaalset mõju, tervislikku eluviisi ja keskkonnakaitset. Vesi, toitained, kasvanduse asukoht ja energia on kõige olulisemad tegurid, mis määravad vesiviljelusettevõtete keskkonnasäästlikkuse. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Lõpetuseks hindab komitee kõiki Euroopa Komisjoni jõupingutusi ja algatusi, mille eesmärk on aidata sektoril kasvada ja kestlikumaks muutuda. Ettepanek luua ELi vesiviljeluse toetusmehhanism koos spetsiaalse veebiplatvormiga on tootjate jaoks äärmiselt oluline. Samuti tuleb tõhustada parimate tavade jagamist liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

4.18.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eumofa.eu/documents/20178/415635/EN_The+EU+fish+market_2020.pdf

1

(2)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/esag/docs/AT2050_revision_summary.pdf

2

(3)  ELi vesiviljelussektori majandusaruande ekspertide töörühm.

3

(4)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/economic/-/asset_publisher/d7Ie/document/id/2871698

4

(5)  https://www.eumofa.eu/documents/20178/415635/EN_The+EU+fish+market_2020.pdf

5

(6)  Eurobaromeetri eriuuring 450: „EU consumer habits regarding fishery and aquaculture products“ („ELi tarbijate harjumused seoses kalandus- ja vesiviljelustoodetega“).

6

(7)  ELi vesiviljeluse kestlikkuse suurendamise strateegilised suunised.

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa säästva vesiviljeluse takistuste kõrvaldamine“ (ELT C 34, 2.2.2017, lk 73).

8

(9)  Science Advice for Policy by European Academies – Food from the Oceans („Euroopa akadeemia teadusnõustamine poliitikaküsimustes – ookeanidest pärit toit“).

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa säästva vesiviljeluse takistuste kõrvaldamine“ (ELT C 34, 2.2.2017, lk 73).

10

(11)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“ (ELT C 67, 6.3.2014, lk 150).

11

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/108

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele uue lähenemisviisi kohta säästva sinise majanduse arendamiseks Euroopa Liidus. ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel“

(COM(2021) 240 final)

(2021/C 517/17)

| Raportöör: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Raportöör:

Simo TIAINEN

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 229/0/11 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 31.5.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

229/0/11

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Sinisel majandusel on ELi ja maailma majanduses, töökohtade loomisel ja inimeste heaolu tagamisel märkimisväärne roll ja üha suurenev potentsiaal. Komitee leiab, et on äärmiselt oluline neid võimalusi maksimaalselt ära kasutada, minimeerides samal ajal negatiivset mõju kliimale, elurikkusele ja keskkonnale. Vee hea kvaliteet ja veeökosüsteemide tervis on õitsva sinise majanduse eeltingimus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Keskkonnast tulenevate probleemide kõrval seisavad sinise majanduse valdkonnas tegutsejad silmitsi ka selliste raskustega nagu ebaaus ülemaailmne konkurents ja tehnoloogia kiire areng. COVID-19 pandeemia on andnud tugeva löögi paljudele tegevusaladele, eriti turismile. Seepärast on ladus ja edukas taastumine sinise majanduse jaoks äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sinine majandus hõlmab väga mitmesuguseid, nii traditsioonilisi kui ka uudseid sektoreid ja tegevusalasid. Sinise majanduse tegevusalade üha suurenev mitmekesisus on tekitanud probleeme, mis on seotud nende omavahelise kokkusobivusega ning konkurentsiga merealade ja -ressursside kasutamisel. Komitee rõhutab mereruumi planeerimise tähtsust nii mitmesuguste eri tegevusalade koos eksisteerimise võimaldamisel kui ka kliimamuutustega kohanemiseks ettevalmistuste tegemisel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub ELi üles aktiivselt toetama merega seotud tegevusaladele mõeldud digi- ja keskkonnahoidliku tehnoloogia ja lahenduste arendamist ja kasutusele võtmist, et luua majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnakasu. Komitee juhib tähelepanu ka okeanograafiauuringute tähtsusele, millega kaasneb sinise majanduse tegevusalade sotsiaal-majandusliku ja keskkonnamõju uurimine. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee nõuab tungivalt, et EL looks soodsa ja prognoositava innovatsiooni- ja investeerimiskeskkonna, mida iseloomustaks ühtlustatud halduskord ning kindlus regulatiivsete ja finantstingimuste suhtes. Komitee kiidab heaks kestliku sinise majanduse toetamiseks eraldatud olulised ELi rahalised vahendid ning juhib tähelepanu vajadusele muuta rahalised vahendid ettevõtjatele riiklikul ja kohalikul tasandil hõlpsasti kättesaadavaks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee rõhutab vajadust võtta ELi sinist majandust ja selle potentsiaali arvesse üleilmses kontekstis, sh välis- ja kaubandussuhetes. Komitee palub, et EL tagaks ELi ettevõtetele võrreldes nende rahvusvaheliste konkurentidega võrdsed võimalused ja tugevdaks majanduskoostöö, töötingimuse ja keskkonnaga seotud rahvusvaheliste konventsioonide ja kokkulepete ülemaailmset rakendamist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee rõhutab sotsiaalpartnerite olulist osa töömuutuste prognoosimisel, oskuste arendamise toetamisel ja inimeste tööalase konkurentsivõime suurendamisel sinise majanduse valdkonnas. Lisaks on nõuetekohaste töötingimuste tagamisel väga tähtis ka sotsiaaldialoog sektori, riigi ja töökoha tasandil. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Sinist majandust tuleb selle horisontaalse iseloomu tõttu käsitleda poliitikakujundamisel kõikehõlmavalt ja järjepidevalt. Selleks on vaja kõigi tasandite poliitikakujundajate ladusat koostööd: ELi ja liikmesriikide vahel, eri piirkondade liikmesriikide vahel ning eri poliitikavaldkondade, näiteks tööstuse, kalanduse, kaubanduse, transpordi, energeetika, tööhõive ja keskkonnakaitse vahel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab, et sinise majanduse poliitikameetmed peavad põhinema kindlatel teaduslikult põhjendatud teadmistel ja usaldusväärsetel andmetel, arvestades täielikult sinise majanduse osalejate ja sidusrühmade vajaduste ja seisukohtadega. Komitee nõuab tööandjate, töötajate ja teiste kodanikuühiskonna osalejate tihedat kaasamist ELi ja riikide sinise majanduse poliitika kujundamisse, rakendamisse ja järelevalvesse. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ehkki on asjakohane ja vajalik käsitleda sinist majandust terviklikult ja horisontaalselt, on samuti tähtis vaadelda eri sektoreid ja tegevusalasid nende konkreetsete võimaluste ja probleemide seisukohast, mis võimaldab anda sinise majanduse meetmetesse panuse alt üles suunal. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab ka vajadust hariduse ja meetmete järele, et suurendada teadlikkust sinise majanduse tähtsusest töökohtade loomise ja jõukuse suurendamise kõrval ka võimaluste loomisel tervislikuks toitumiseks, liikuvuseks ja vabaajategevusteks, samuti merekeskkonna kaitsmise tähtsusest, näiteks plastprügi eest. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni teatise uue lähenemisviisi kohta säästva sinise majanduse arendamiseks Euroopa Liidus ja toetab komisjoni eesmärki toetada vastavalt Euroopa rohelisele kokkuleppele üleminekut kliimaneutraalsele, ressursitõhusale ja konkurentsivõimelisele majandusele. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee kiidab ja toetab kestliku arengu eri mõõtmete suhtes integreeritud lähenemist sinisele majandusele ning rõhutab, et sinine majandus annab panuse enamikku ÜRO kestliku arengu eesmärkidesse, eelkõige nendesse, mis on seotud ookeanide, merede ja mereressursside, kliimameetmete, vaesuse ja nälja vähendamise, tervise ja heaolu edendamise, vastutustundliku tarbimise ja tootmise ning inimväärse töö ja majanduskasvuga (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sinisel majandusel on märkimisväärne roll ja üha suurenev potentsiaal ELi ja maailma majanduse edendamisel, kvaliteetsete töökohtade loomisel ja inimeste heaolu tagamisel eri kohtades, tuues erilist kasu maa- ja rannikupiirkondades. Komitee leiab, et on äärmiselt tähtis need võimalused maksimaalselt ära kasutada. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Samuti on komitee hinnangul ülioluline minimeerida vee- ja õhusaaste, jäätmeteke ning kahjulik mõju kliimale ja elurikkusele. See ei ole elutähtis pelgalt keskkonnaalastel põhjustel, vaid ka seepärast, et keskkonna hea kvaliteet ja heas seisundis ökosüsteemid on äärmiselt olulised ka sinise majanduse enda jaoks vajalike tingimuste ja ressursside tagamiseks. Seega tuleb keskkonnaaspektide haldamist käsitada iga majandustegevuse lahutamatu osana. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sinine majandus hõlmab väga mitmesuguseid tegevusi, mis on inimeste igapäevaeluks hädavajalikud, ning nende tegelevad ettevõtted varieeruvad suurtest rahvusvahelistest ettevõtjatest kohalike VKEdeni. Peamised praegused merendusega seotud sektorid on toidu ja energia tootmine, kaevandamine, meretööstus, transport ja turism, ent on ka uudseid sektoreid, nagu uute sinise biomajanduse toodete valmistamine. Sinise majandusega on lahutamatult seotud ka ringmajandus ja veekaitse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kuna sinise majanduse määratlus on seotud ookeanide, merede ja rannikutega, puudutab see eelkõige mere ääres asuvaid riike. Piiriüleste tarneahelate ja ühisturgude ning ühise kliima ja keskkonna tõttu pakub sinine majandus siiski huvi tervele ELile ja kõigile liikmesriikidele – Vahemerest Läänemere ja Põhja-Jäämereni ning Mustast merest Atlandi ookeani ja Põhjamereni. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et sinise majanduse mõiste ei peaks piirduma pelgalt ookeanide ja meredega, sest on olemas ka mageveeressurssidel põhinevat sarnast majandustegevust ning siseveekogud voolavad lõpuks meredesse ja ookeanidesse. See juhib tähelepanu piirkondliku koostöö tähtsusele veereostuse kontrolli all hoidmisel. |
| --- | --- |

2.7.

2.8.   Probleemid ja võimalused

| 2.8.1. | Sinise majanduse tegevusalade üha suurenev mitmekesisus tekitab probleeme, mis on seotud nende omavahelise kokkusobivusega ning konkurentsiga merealade ja -ressursside kasutamisel. Seepärast rõhutab komitee mereruumi planeerimise, sh integreeritud halduse ja kumulatiivse mõju hindamise rolli ning kutsub liikmesriike üles otsima ja eraldama eri tegevusaladele sobiva ruumi, et võimaldada neil areneda ja koos eksisteerida, avaldades seejuures minimaalset negatiivset mõju teistele osalejatele ja merekeskkonnale. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Ookeanidel ja meredel on tähtis roll süsiniku sidujatena, kuid mereökosüsteemid ja rannikupiirkonnad on haavatavad kliimamuutuste ja nende mõjude, sealhulgas vee soojenemise, meretaseme tõusu ja äärmuslike ilmastikunähtuste suhtes. Sinine majandus peab seepärast olema kliimamuutustega kohanemiseks hästi ette valmistunud ning komitee nõuab tungivalt, et liikmesriigid käsitaksid kliimamuutustega kohanemist mereruumi planeerimise tähtsa osana, eelistades meetmeid, mis aitavad ka elurikkust säilitada. Lisaks nõuavad üha sagedamini esinevad põuad ja magevee nappus uusi lahendusi toiduga kindlustatuse tagamiseks. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Komitee märgib, et sinise majanduse valdkonnas tegutsejad seisavad silmitsi ka paljude teiste raskustega, nagu ebaaus ülemaailmne konkurents ja tehnoloogia kiire areng. Lisaks sellele andis COVID-19 pandeemia paljudele tegevusaladele tugeva löögi ning need peavad selle mõjuga toime tulema. See puudutab eriti turismi ja sellega seotud teenuseid. Seega on majanduse ladus ja edukas taastumine – kooskõlas rohe- ja digiüleminekuga – sinise majanduse jaoks äärmiselt tähtis. |
| --- | --- |

2.8.3.

| 2.8.4. | Sinine majandus pakub üldiselt palju digi- ja roheüleminekuga seotud võimalusi. Nendest võimalustest kinni haaramiseks on vaja intensiivseid jõupingutusi teadusuuringute ja innovatsiooni vallas. See on äärmiselt oluline nii traditsiooniliste tegevusalade arendamiseks kui ka uute loomiseks, aidates seeläbi meelitada ligi noori ja mitmekesistada sinise majanduse spektrit. |
| --- | --- |

2.8.4.

| 2.8.5. | Komitee kutsub ELi üles aktiivselt toetama merega seotud tegevusaladele mõeldud digilahenduste välja töötamist ja kasutusele võtmist, sealhulgas nende kasutamist mere kaardistamiseks ning merekeskkonna ja -ressursside seisundi seireks, uurimiseks, modelleerimiseks ja prognoosimiseks. Samuti on vaja innovatsiooni, et suurendada energia- ja materjalitõhusust ning aidata vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, õhu- ja veesaastet ning jäätmete hulka. Erilist tähelepanu tuleks rohe- ja digiüleminekul pöörata väikeettevõtjate toetamisele. Komitee kutsub ka üles jagama häid tavasid ning arendama edasi sinise majanduse valdkonnas tegutsejate ja sidusrühmade loodud sotsiaalset innovatsiooni, muu hulgas eesmärgiga tugevdada väärtusahelate omavahelist seotust, vastupidavust, läbipaistvust ja õiglust. |
| --- | --- |

2.8.5.

| 2.8.6. | Kestliku sinise majanduse arendamiseks on vaja hästi mõista merega seotud füüsilisi, keemilisi ja bioloogilisi nähtusi ning nendes toimuvaid muutusi. Komitee juhib tähelepanu okeanograafiauuringute tähtsusele, millega kaasneb sinise majanduse tegevusalade sotsiaal-majandusliku ja keskkonnamõju uurimine, lähtudes avatud teadusest ja kasutades kodanike teadusprojekte. |
| --- | --- |

2.8.6.

| 2.8.7. | Sinise majanduse töökohtade loomise potentsiaali ära kasutades on väga tähtis edendada kvaliteetseid töökohti, mis suurendavad inimeste heaolu. Selleks on vaja ka arendada täiendusõpet ja valdkonnaüleseid oskusi, kvalifikatsiooni vastastikust tunnustamist, valdkondadevahelist liikuvust ja kohanemist tööturu muutustega. Komitee kutsub liikmesriike ja haridusteenuse osutajaid üles arvestama nende vajadustega – koostöös sinise majanduse valdkonnas tegutsejate esindajate ja sotsiaalpartneritega – haridus- ja koolitusprogrammide väljatöötamisel, sealhulgas täiendus- ja ümberõppes, ning kasutama selleks muude vahendite hulgas Euroopa Sotsiaalfond+-i. |
| --- | --- |

2.8.7.

| 2.8.8. | Komitee rõhutab ka sotsiaalpartnerite tähtsat osa töömuutuste prognoosimisel, oskuste arendamise toetamisel ja inimeste tööalase konkurentsivõime suurendamisel sinise majanduse valdkonnas. Lisaks on sotsiaaldialoog sektori, riigi ja töökoha tasandil, sealhulgas kollektiivläbirääkimised, oluline mitte ainult teatavate miinimumstandardite tagamiseks, vaid ka töötingimuste parandamiseks kõigis sinise majanduse sektorites. |
| --- | --- |

2.8.8.

2.9.   Investeerimine, rahastamine ja rahvusvaheline raamistik

| 2.9.1. | Komitee nõuab kestliku sinise majanduse potentsiaali ära kasutamiseks tungivalt, et EL looks soodsa ja prognoositava innovatsiooni-, investeerimis- ja tegutsemiskeskkonna, sealhulgas ühtlustatud halduskord ning kindlus regulatiivsete ja finantstingimuste suhtes. Komisjoni teatises sõnastatakse pikaajaline visioon ja kõikehõlmav raamistik ning seepärast on see väärtuslik vahend prognoositavuse tagamiseks. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | Komitee kiidab heaks kestliku sinise majanduse toetamiseks eraldatud olulised ELi rahalised vahendid, sealhulgas konkreetsed merendusega seotud rahalised vahendid ja üldised rahastud, nagu programm „Euroopa horisont“, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning taaste- ja vastupidavusrahastu. Komitee juhib tähelepanu vajadusele muuta ELi rahalised vahendid riikliku ja kohaliku tasandi ettevõtjatele kergesti kättesaadavaks. |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.9.3. | Sinise majanduse arendamiseks on tähtis ka võimendada erarahastamist, milleks on vaja erainvestoritele ja -rahastajatele atraktiivseid projekte vastavalt kestliku rahanduse põhimõtetele ja standarditele. Komitee nõuab ka laiemaid avaliku sektori, ettevõtjate ja rohujuure tasandil tegutsevate inimeste partnerlusprojekte. |
| --- | --- |

2.9.3.

| 2.9.4. | Komitee rõhutab vajadust võtta ELi sinist majandust ja selle potentsiaali arvesse üleilmses kontekstis, sest enamik sinise majanduse tegevusaladest on kaubandus- ja tarneahelate kaudu või ühiste merealade kaudu omavahel rahvusvaheliselt seotud. Rahvusvaheline koostöö ja ühised reeglid on seega vajalikud, et tagada võrdsed tingimused ja vältida mereressursside puhul konflikte. Komitee julgustab ELi edendama näiteks kaubanduse, transpordi, töötingimuste, kliima ja keskkonna vallas lisaks ÜRO mereõiguse konventsioonile ka teiste rahvusvaheliste konventsioonide ja kokkulepete üleilmset rakendamist. |
| --- | --- |

2.9.4.

| 2.9.5. | Komitee kutsub ELi üles tagama, et sinise majanduse tingimused oleksid ELis teiste rahvusvaheliste osalejate, näiteks Hiinaga võrreldes konkurentsivõimelised. See on vajalik selleks, et ELi ettevõtjad saaksid kestliku sinise majanduse tooteid, tehnoloogiat ja lahendusi rahvusvahelistele turgudele eksportida ning edukalt väljastpoolt ELi pärineva impordiga konkureerida. |
| --- | --- |

2.9.5.

| 2.9.6. | Komitee juhib tähelepanu ka võimalustele, mida pakub koostöö arenguriikidega, ning soovitab ELil edendada sinist majandust ühe elemendina partnerluses Aafrikaga. |
| --- | --- |

2.9.6.

2.10.   Järjepidev ja kaasav poliitikakujundamine

| 2.10.1. | Sinist majandust tuleb selle horisontaalse iseloomu tõttu käsitleda poliitikakujundamisel kõikehõlmavalt ja järjepidevalt. Selleks on vaja kõigi tasandite poliitikakujundajate ladusat koostööd, nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt: ELi ja liikmesriikide poliitikakujundajate vahel, liikmesriikide vahel ning eri poliitikavaldkondade, näiteks tööstuse, kalanduse, kaubanduse, transpordi, energeetika, tööhõive ja keskkonnakaitse vahel. |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | Liikmesriikide ja kolmandate riikide piirkondlik koostöö on eriti tähtis, (2) arvestades et merealad ja ka paljud siseveekogud on piiriülesed. Koostöö on väga oluline ka selleks, et tagada merendusega seotud tegevusalade kaitstus ning kaitsta inimõigusi ja keskkonda väga mitmesuguste sisemiste ja väliste ohtude eest alates geopoliitilistest ohtudest ning lõpetades piraatluse, keskkonnakuritegude ja küberkuritegevusega. |
| --- | --- |

2.10.2.

| 2.10.3. | Komitee rõhutab, et sinise majanduse poliitikameetmed peavad põhinema faktidel, mis lähtuvad kindlatest teaduslikult põhjendatud teadmistest ja usaldusväärsetest andmetest. Võttes arvesse kodanikuühiskonna osalejate tähtsat rolli praktilise sinise majanduse loomisel, nõuab komitee tööandjate ja töötajate organisatsioonide ning keskkonna- ja teiste asjaomaste organisatsioonide aktiivset kaasamist ELi ja liikmesriikide poliitika kujundamisse, rakendamisse ja järelevalvesse. |
| --- | --- |

2.10.3.

| 2.10.4. | Komitee kutsub komisjoni üles jätkama tööd konkreetsema tegevuskava suunas, mis põhineks mitmesugustelt sinise majanduse valdkonnas tegutsejatelt ja sidusrühmadelt saadud tagasisidel ja panusel ning milles kasutataks ära merekasutajate sinisel foorumil toimuvat dialoogi. |
| --- | --- |

2.10.4.

| 2.10.5. | Komitee rõhutab ka vajadust hariduse ja meetmete järele, et suurendada teadlikkust sinise majanduse tähtsusest töökohtade loomise ja jõukuse suurendamise kõrval ka võimaluste loomisel tervislikuks toitumiseks, liikuvuseks ja vabaajategevusteks, samuti merekeskkonna kaitsmise tähtsusest, näiteks plastprügi eest. |
| --- | --- |

2.10.5.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Ehkki on asjakohane ja vajalik käsitleda sinist majandust terviklikult ja horisontaalselt, on samuti tähtis vaadelda eri sektoreid ja tegevusalasid nende konkreetsete võimaluste ja probleemide seisukohast. See võimaldab anda alt üles panuse ning ühendada see teatise ülalt alla lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Transport ja sadamad

| 3.2.1. | Meretransport on nii ELis kui ka väljaspool ELi äärmiselt oluline kauba- ja reisijateveo jaoks. Komitee kutsub ELi üles parandama tingimusi laevanduse rahvusvahelise konkurentsivõime, digiülemineku ja keskkonnasäästlikumaks muutmise edendamiseks, ning tegema tööd ebaausat konkurentsi põhjustavate tavade kaotamiseks, näiteks ebasobivad tavad välisriigi lipu all sõitmise kontekstis. Üksikute tehnoloogiaarenduste kõrval aitavad süsteemsed digilahendused parandada transpordi majanduslikke näitajaid ja keskkonnatoimet, nt pakkumise ja nõudluse tõhusama kokkusobitamise teel. Ka lähimerevedude kasutegureid tuleks transpordi keskkonnamõju vähendamiseks täielikult ära kasutada. Komitee juhib tähelepanu ka uute üleilmsete transpordikoridoride, näiteks Arktika Kirdeväila pakutavatele võimalustele. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee rõhutab sadamate kui sinise majanduse keskuste olulist rolli, muu hulgas rohe- ja digiüleminekus. Ehkki sadamate roll meretranspordi võimaldajatena ja kalalossimisaladena jääb püsima, laieneb sadamate roll ka uutele tegevusaladele, näiteks taastuvenergia ja ringmajanduse toetamisele. See nõuab investeerimist taristusse ja uutmoodi juhtimist. Uued rollid võivad ka väiksemad sadamad konkreetse piirkonna jaoks tähtsamaks muuta. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Kalandus, vesiviljelus ja uued biotooted

| 3.3.1. | Komitee rõhutab kalanduse, vesiviljeluse ja seotud sektorite tähtsat rolli eurooplaste vähese CO2 heitega ja tervisliku toidusedeli tagamisel. Võttes arvesse Euroopa Liitu imporditava kala ja mereandide suurt kogust, on olemas selge ajend vähendada ELi sõltuvust toiduainete impordist ning luua konkurentsivõimelised tingimused Euroopa kalanduse, vesiviljeluse ja seotud sektorite jaoks, et tagada toiduga kindlustatus ja toidualane sõltumatus. Võttes arvesse ELi kalalaevastiku vanust, tuleks Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondist eraldada rahalisi vahendeid laevastike ajakohastamiseks ning seeläbi nende keskkonnatoime, töötingimuste ja atraktiivsuse parandamiseks. Komitee tunnustab kalandussektori jõupingutusi kalavarude jätkusuutlikul tasemel hoidmiseks ja mereökosüsteemide kaitsmiseks ning julgustab neid jätkama. Komitee julgustab ka jagama konkreetseid tavasid, näiteks traalerite panus plastprügi kogumisel. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Vesiviljelusega seoses viitab komitee teisele arvamusele, milles keskendutakse ELi vesiviljeluse uutele strateegilistele suunistele (3). Komitee toetab ka uute biotoodete, näiteks vetikatel ja teistel mereorganismidel põhinevate ravimite, toidu ja toidulisandite, loomasööda, kosmeetikatoodete ja uute materjalide väljatöötamist. Need biotooted täiendavad sinise biomajanduse spektrit, mida komitee käsitles oma varasemas arvamuses, (4) milles puudutati ka mageveekogusid. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Turism ja seotud teenused

| 3.4.1. | Mere- ja rannikuturism ning mitmed nendega seotud tegevusalad, nagu transport ning hotelli- ja restoraniteenused, on paljude ELi piirkondade jaoks elutähtsad. Pandeemia põhjustatud probleemide lahendamiseks võetavate meetmete osas viitab komitee oma arvamusele turismi ja transpordi kohta (5). Pärast pandeemiast taastumist peab turism tagasi saama oma tähtsa rolli sageli VKEdel põhineva kohaliku majanduse ja kvaliteetse tööhõive toetamisel viisil, mis tagab selle üldise jätkusuutlikkuse. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et säästev turism on hädavajalik lisaks inimestele puhkamisvõimaluste pakkumisele ka teadmiste ja kogemuste jagamiseks ELi kultuuride ja keskkonna kohta. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Laevaehitus ja meretehnoloogia

| 3.5.1. | Laevaehitus on traditsiooniline merega seotud sektor, mis teenindab kauba- ja reisijatevedu, ent praegu viiakse selles vastavalt digi- ja roheüleminekule sisse palju uusi elemente ja meetodeid. Laevade kõrgetasemeline automatiseerimine aitab näiteks suurendada transpordi energiatõhusust ja ohutust ning puhaste ajamite tehnoloogia ja taastuvkütuste arendamine ja kasutuselevõtt on väga tähtsad heite minimeerimisel. Selles arengus on hädavajalik ka ringmajandust toetav remont, hooldus ja vrakkide lammutamise tehnoloogia ja meetodid. Komitee kutsub seepärast ELi üles looma soodsaid tingimusi meretehnoloogia, sealhulgas seadmete ja tarkvara, ning tööjõu arendamiseks ja sellesse investeerimiseks. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Energeetika

| 3.6.1. | Merendusega seotud energiavaldkonnas keskenduti traditsiooniliselt fossiilkütuste kasutamisele, ent nüüd on see suunatud taastuvenergiale, eelkõige tuule- ja ookeanienergiale. Taastuvenergia kasutuselevõtt on väga oluline kliimaneutraalsuse suunas liikumiseks ning merega seotud taastuvenergia võib anda suure panuse tulevasse energiaallikate jaotusesse ja süsinikuheite vähendamisse. Samal ajal tuleb leida lahendusi, kuidas lepitada merealade eri kasutuste vahelisi konkureerivaid huvisid. Komitee väljendas oma seisukohti avamere taastuvenergia kohta hiljutises arvamuses avamere taastuvenergia strateegia kohta (6). |
| --- | --- |

3.6.1.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/oceans/

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Vahemere lääneosa sinise majanduse kestlikku arengut käsitlev algatus“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 82).

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus NAT/816 „Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 103).

3

„Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sinine biomajandus“ (ELT C 47, 11.2.2020, lk 58).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Turism ja transport 2020. aastal ja pärast seda“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 219).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi avamere taastuvenergia strateegia“ (ELT C 286, 16.7.2021, lk 152).

6

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/114

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi mahetootmise arendamise tegevuskava““

(COM(2021) 141 lõplik)

(2021/C 517/18)

| Raportöör: | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Raportöör:

Andreas THURNER

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.9.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 185/3/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 21.4.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.9.2021

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

185/3/4

1.   Järeldused ja soovitused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 1.1. | tunnistab mahepõllumajanduse rolli Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel ja tervitab Euroopa Komisjoni käesolevat teatist mahepõllumajandusliku tootmise edendamise tegevuskava kohta. Komitee leiab, et see on kindel alus mahepõllumajandussektori jätkusuutlikuks arendamiseks; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | hindab Euroopa rohelises kokkuleppes sõnastatud eesmärki hallata 2030. aastaks 25 % ELi põllumajandusmaast mahepõllumajanduslikult kui väga ambitsioonikat eesmärki; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | toetab eelkõige komisjoni turupõhist lähenemisviisi, mille eesmärk on veelgi suurendada tarbijate nõudlust ja usaldust mahetoodete vastu. Sektori edukaks edasiarendamiseks on oluline tasakaalustatud suhe nõudluse ja pakkumise vahel; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | soovitab luua liikmesriikide erinevat lähteolukorda arvestades nn mestimismehhanismi, et tugevdada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel. Samuti tuleks soodustada põllumajandustootjate vahelist kogemuste vahetamist. Komitee on partnerina valmis toetama kõigi tegevuste puhul, mille eesmärk on tõsta teadlikkust mahepõllumajanduslikust tootmisest (nt ELi iga-aastase mahepäeva raames); |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | kutsub liikmesriike üles töötama koostöös asjaomaste sidusrühmadega välja riiklikud/piirkondlikud mahepõllumajanduslikud tegevuskavad ning kasutama ühise põllumajanduspoliitika raames pakutavaid võimalusi mahepõllumajanduse toetamiseks. Erilist tähelepanu tuleb pöörata mahepõllumajandusele ülemineku keerulisele etapile; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | peab oluliseks kavandatud meetmeid, mille eesmärk on parandada turu läbipaistvust ja mahepõllumajandussektori andmebaasi. Sellega seoses teeb komitee ettepaneku, et ka põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi iga-aastasel põllumajanduse ja maaelu arengu aruandekonverentsil kirjeldataks adekvaatselt arenguid mahepõllumajandussektoris; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | tuletab meelde, et tarbijad pööravad üha enam tähelepanu piirkondlikele toiduainetele. Komitee leiab, et lühemad ja kohalikud mahepõllumajandus- ja turustusahelad võivad olla paljulubav viis lisandväärtuse loomiseks toidutarneahelas. Komitee näeb ka võimalusi täiendavate töövõimaluste loomiseks maapiirkondades; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | juhib tähelepanu sellele, et mahetooted on tavaliselt mõnevõrra kallimad kui tavapärased tooted. See on takistuseks teatavatele väikese sissetulekuga sotsiaalsetele rühmadele. Seepärast soovitab komitee võtta asjakohaseid kaasnevaid meetmeid, et mahetooted oleksid kättesaadavad ka sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | näeb eelkõige avaliku sektori asutuste (valla- ja linnavalitsused, piirkondlikud omavalitsused, riigi valitsus) vastutust riigihankelepingute sõlmimisel (nt sööklatega), et panustada rohkem piirkondlikule mahetoidule. Seejuures tuleb arvesse võtta majandusliku jätkusuutlikkuse aspekti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee rõhutab vajadust piisavate rahaliste vahendite järele teadusuuringuteks ja innovatsiooniks, et toetada mahepõllumajandussektorit. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst

| 2.1. | Euroopa Komisjon seadis Euroopa rohelise kokkuleppe raames strateegiaga „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga ELi mahetootmisele ambitsioonika eesmärgi: 2030. aastaks peab vähemalt 25 % põllumajandusmaast olema mahepõllumajanduslik. 25. märtsil 2021 avaldas komisjon selleks mahepõllumajandusliku tegevuskava, (1) et toetada liikmesriike selle eesmärgi elluviimisel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjoni sõnul tuginetakse kõnealuses mahepõllumajanduse tegevuskavas 2014.–2020. aasta tegevuskava saavutustele ning selles võetakse arvesse 2020. aasta septembrist novembrini mahepõllumajanduse teemal peetud avaliku konsultatsiooni tulemusi (2). Tegevuskava on jagatud kolmeks omavahel seotud teljeks:






  — | 1. telg: stimuleerida nõudlust ja tagada tarbijate usaldus |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

1. telg: stimuleerida nõudlust ja tagada tarbijate usaldus

| — | 2. telg: stimuleerida üleminekut ja tugevdada kogu väärtusahelat; |
| --- | --- |

—

2. telg: stimuleerida üleminekut ja tugevdada kogu väärtusahelat;

| — | 3. telg: suurendada mahepõllumajanduse panust kestlikkusse |
| --- | --- |

—

3. telg: suurendada mahepõllumajanduse panust kestlikkusse

| 2.3. | Need kolm telge tuginevad 23 meetmele. Selleks tuleb kasutusele võtta erinevad rahastamisallikad. Mahepõllumajandusele antakse jätkuvalt rahalist toetust maaelu arenguga seotud kohustuste raames (2. sammas) ning ökokavade (1. sammas) kaudu võib teha kättesaadavaks täiendava rahastamisvoo. Peale selle eraldatakse ELi müügiedenduspoliitikas mahukas eelarve, et edendada mahetoodete tarbimist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mahepõllumajandusalaste teadmiste vahetamise edendamiseks tuleb laiendada põllumajandusliku nõustamise teenuseid. Tegevuskava eesmärkide toetamiseks kavatseb komisjon eraldada vähemalt 30 % põllumajandus-, metsandus- ja maapiirkondade teadus- ja innovatsioonimeetmete eelarvest mahepõllumajandussektorile eriomastele või selle jaoks olulistele teemadele, nagu suurem saagikus, geneetiline mitmekesisus ja alternatiivid vaidlusalustele toodetele. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Täpsemalt on kolme erineva telje raames kavandatud meetmetel järgmised eesmärgid: |
| --- | --- |

2.5.

1. telg: stimuleerida nõudlust ja tagada tarbijate usaldus

| a) | Mahepõllumajanduse ja ELi logo edendamine |
| --- | --- |

a)

Mahepõllumajanduse ja ELi logo edendamine

| b) | Mahesööklate edendamine ja keskkonnahoidlike riigihangete kasutamise suurendamine |
| --- | --- |

b)

Mahesööklate edendamine ja keskkonnahoidlike riigihangete kasutamise suurendamine

| c) | Mahekoolikavade juurutamine |
| --- | --- |

c)

Mahekoolikavade juurutamine

| d) | Toidupettuse ennetamine ja tarbijate usalduse suurendamine |
| --- | --- |

d)

Toidupettuse ennetamine ja tarbijate usalduse suurendamine

| e) | Jälgitavuse tõhustamine |
| --- | --- |

e)

Jälgitavuse tõhustamine

| f) | Erasektori panuse hõlbustamine |
| --- | --- |

f)

Erasektori panuse hõlbustamine

2. telg: ülemineku stimuleerimine ja kogu väärtusahela tugevdamine

| a) | Ülemineku, investeeringute ja parimate tavade vahetamise soodustamine |
| --- | --- |

a)

Ülemineku, investeeringute ja parimate tavade vahetamise soodustamine

| b) | Sektorianalüüsi väljatöötamine turu läbipaistvuse suurendamiseks |
| --- | --- |

b)

Sektorianalüüsi väljatöötamine turu läbipaistvuse suurendamiseks

| c) | Toidutarneahela korraldamise toetamine |
| --- | --- |

c)

Toidutarneahela korraldamise toetamine

| d) | Kohaliku ja väikesemahulise töötlemise kindlustamine ning lühikese kaubaahela toetamine |
| --- | --- |

d)

Kohaliku ja väikesemahulise töötlemise kindlustamine ning lühikese kaubaahela toetamine

| e) | Loomasöötade parandamine vastavalt mahepõllumajanduslikele eeskirjadele |
| --- | --- |

e)

Loomasöötade parandamine vastavalt mahepõllumajanduslikele eeskirjadele

| f) | Mahevesiviljeluse kindlustamine |
| --- | --- |

f)

Mahevesiviljeluse kindlustamine

3. telg: suurendada mahepõllumajanduse panust kestlikkusse

| a) | Kliima- ja keskkonnajalajälje vähendamine |
| --- | --- |

a)

Kliima- ja keskkonnajalajälje vähendamine

| b) | Geneetilise elurikkuse täiustamine ja saagikuse suurendamine |
| --- | --- |

b)

Geneetilise elurikkuse täiustamine ja saagikuse suurendamine

| c) | Vaidlusalaste sisendite ja muude taimekaitsevahendite alternatiivid |
| --- | --- |

c)

Vaidlusalaste sisendite ja muude taimekaitsevahendite alternatiivid

| d) | Loomade heaolu parandamine |
| --- | --- |

d)

Loomade heaolu parandamine

| e) | Ressursside tõhusam kasutamine |
| --- | --- |

e)

Ressursside tõhusam kasutamine

| 2.6. | Eesmärgi elluviimiseks soovitab komisjon liikmesriikidel piirkondlikku olukorda arvesse võttes välja töötada sobivad riiklikud mahepõllumajanduslikud tegevuskavad, millel on selged eesmärgid, ning arvestada nendega vastavalt riiklikus ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavas. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Käesolevat arvamust tuleks lugeda koos komitee varasemate arvamustega toidu tootmise ja tarbimise jätkusuutlikkuse kohta (muu hulgas „ELi kaubanduspoliitika kokkusobivus Euroopa rohelise kokkuleppega“, (3)„Strateegia „Talust toidulauani“ – õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“, (4)„Lühikeste ja alternatiivsete toidutarneahelate edendamine ELis: agroökoloogia roll“ (5) ja „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“) (6) |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee hindab Euroopa rohelises kokkuleppes sõnastatud eesmärki hallata 2030. aastaks 25 % ELi põllumajandusmaast mahepõllumajanduslikult kui väga ambitsioonikat. Praegu kasutatakse ELis mahepõllumajanduslikult keskmiselt 8,5 % põllumajandusmaast. Seega tähendab eesmärk, et põllumajanduslikult kasutatav mahepõllumajandusmaa peaks aastaks 2030 umbes kolmekordistuma. Võrdluseks: ajavahemikus 2009–2019 suurenes mahepõllumajandusmaa ligikaudu 8,3 miljonilt hektarilt ligikaudu 13,8 miljonile hektarile (+ 70 %), kusjuures on märgata progresseeruvat suundumust. 25 % eesmärk tähendab mahepõllumajandusliku maa laiendamist ligikaudu 40 miljoni hektarini, mis ületab tunduvalt praeguse suundumuse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tervitab eelkõige komisjoni turupõhist lähenemisviisi, mille eesmärk on veelgi suurendada tarbijate nõudlust ja usaldust mahetoodete vastu. Mahepõllumajandussektori edukaks edasiarendamiseks on oluline tasakaalustatud suhe nõudluse ja pakkumise vahel. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mahetootmise laiendamine peab toimuma ka nõudlusele orienteeritult. Tähelepanu tuleb pöörata sellele, et suurenev pakkumine võtaks arvesse ka nõudluse vastavat arengut. Kui mahetoiduainete tootmine edeneb kiiremini kui nõudlus, toob see paratamatult kaasa negatiivse konkurentsi turul ja viib tootjahindade languseni. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tavapärase põllumajandusega võrreldes tähendab mahepõllumajandus tavaliselt kõrgemaid tootmiskulusid tooteühiku kohta (tulenevalt lisakuludest ja väiksemast saagist). Mahepõllumajandussektori kestliku arengu jaoks tuleb need lisakulud katta ka turul piisava müügituluga. Kuna aga kogu mahepõllumajandusliku toiduahela professionaalsemaks muutumine edeneb, peaks hinna/tootmisvõimsuste suhe arenema positiivses suunas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Liikmesriikide lähteolukord on väga erinev. Ühelt poolt on liikmesriike, kus mahepõllumajandus ja selle toodete turustamine on juba hästi välja kujunenud. Teiselt poolt on liikmesriike, kus mahepõllumajandusmaa osakaal on alles väike ja ühekohalise protsendinäitajaga hõlmatav. Neid erinevaid piirkondlikke lähteolukordi tuleb meetmete kavandamisel arvesse võtta. Komitee soovitab luua liikmesriikide erinevat lähteolukorda arvestades nn mestimismehhanismi, et tugevdada kogemuste vahetamist. Hästi väljakujunenud mahepõllumajandussektoriga liikmesriigid on sageli valinud tõmbe- ja tõukestrateegia ning kehtestanud nii tootmise edendamise meetmed kui ka meetmed mahetoodete nõudluse suurendamiseks. Mahepõllumajandussektori arengus mängib olulist rolli ka toiduainete jaemüük. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mitmekülgsed struktuurid ja suured piirkondlikud erinevused Euroopas põhjustavad mahepõllumajandusliku tootmise määruse rakendamisel alati keerulisi olukordi ja küsimusi. Sektori edukaks arenguks on vaja leida tasakaal, mis vastab nii eeskirjade ühtse rakendamise nõudele kogu ELis ning tarbijate ootustele, kui ka vajalik paindlikkus, et võtta nõuetekohaselt arvesse kohalikke erinevusi ja olusid, kuivõrd see on määrusega kooskõlas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisjoni kõnealune kolme teljega (tarbimise edendamine, tootmise mahu suurendamine ja jätkusuutlikkuse edasine parandamine) mahepõllumajanduslik tegevuskava on mahepõllumajandussektori edasise kestliku arengu kindel alus. Tegevuskava rakendamisega liikmesriikides peaks kaasnema pidev seire- ja hindamisprotsess. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Liikmesriigid peaksid koostöös asjaomaste sidusrühmadega välja töötama riiklikud/piirkondlikud mahepõllumajanduslikud tegevuskavad ning kasutama mahepõllumajanduse toetamiseks ühise põllumajanduspoliitika raames pakutavaid võimalusi (mh ühise põllumajanduspoliitika strateegikavade koostamisel). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Mahepõllumajanduse edu eeldus on tarbijate suur usaldus. Tarbijatel peab olema võimalik tugineda kehtivatele tootmisstandarditele kogu toidutarneahela ulatuses alates tootmisest töötlemise kaudu tarbimiseni. Seetõttu on eriti olulised pettuste ärahoidmiseks ja jälgitavuse parandamiseks kavandatud meetmed. Selleks tuleks eelkõige ära kasutada ka digiülemineku võimalused. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kavandatud meetmed turu läbipaistvuse ja mahepõllumajandussektori andmete parandamiseks aitavad ettevõtjatel teha õigeid järeldusi. Siiani ei ole Euroopa Liidu tasandi statistikas enamasti tehtud vahet tavapäraste ja mahepõllumajanduse tootesegmentide vahel. Mahetoodangu kaasamine põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi turu vaatlusrühmade analüüsidesse on õige samm. Siinjuures tehakse ettepanek, et ka põllumajanduse ja maaelu arengu direktoraadi iga-aastasel põllumajanduse ja maaelu arengu väljavaateid käsitleval konverentsil tuleb kirjeldada nõuetekohaselt mahepõllumajandussektori arenguid. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Põllumajanduse nõustamisteenuste kavandatav tugevdamine ja meetmed, mille eesmärk on edendada mahepõllumajandusalaste teadmiste vahetust, on olulised kaasnevad meetmed. Tõhustada tuleks teabevahetust teadusringkondade, nõustajate, haridusasutuste, põllumajandustootjate ja ühiskonna vahel. Piirkondlikud ja rahvusvahelised vahetusprogrammid võivad olla eriti kasulikud noortele põllumajandustootjatele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Asjakohaste teadlikkuse suurendamise meetmete abil tuleks ka tarbijatele anda teavet mahetoodete eeliste ja väljakutsete kohta (ideaaljuhul juba koolis). ELi koolikava („Koolipuuvilja, -köögivilja ja -piima kava“) (7) pakub selleks häid võimalusi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Selleks et suurendada teadlikkust mahetootmise kohta, kavatseb komisjon igal aastal läbi viia kogu ELi hõlmava mahepäeva ning korraldada auhindade üleandmise tseremooniad mahetoidutarneahela kõigis valdkondades. Komitee aitab siinjuures omalt poolt meelsasti kaasa. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tarbijad pööravad üha enam tähelepanu piirkondlikule toidule. COVID-19 pandeemia on muutnud inimesed toidu kvaliteedi suhtes veelgi tundlikumaks. Seetõttu võivad lühemad ja kohalikud mahepõllumajandus- ja turustusahelad olla paljulubav viis lisandväärtuse loomiseks. Ka kestlikkuse huvides tuleks mahetootmise, piirkondlikkuse ja hooajalisuse aspekte käsitleda võimalikult koos. ELi mahelogo edasine tugevdamine peaks toimuma kooskõlas riiklike/piirkondlike mahepõllumajanduse märgiste tugevdamisega. Teave toidu (tooraine) päritolu kohta peaks olema võimalikult konkreetne, ulatudes kaugemale märgisest „ELi / ELi-väline põllumajandus“ ja võimaluse korral märkides ära kas riigi või piirkonna. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Mahetoodete suur võimalus võib peituda turismis ja toitlustamises. See eeldab läbipaistvust ja usaldusväärseid sertifitseerimissüsteeme. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Mahepõllumajandus on mitmekesisemate tootmisprotsesside tõttu sageli seotud tööjõu suurenenud kasutamisega ning võib seega pakkuda ka võimalusi täiendavate töökohtade loomiseks maapiirkondades. Teisest küljest võivad suured tööjõukulud omakorda pärssida mahepõllumajandussektori arengut. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Mahepõllumajanduslikud tooted maksavad tavaliselt rohkem kui tavapärased tooted, kuid hinnaerinevused kipuvad vähenema (ühelt poolt mahepõllumajanduse tootlikkuse suurenemise tõttu ja teiselt poolt seoses teistele põllumajandusvormidele kehtivate keskkonnanõuete suurenemisega ühise põllumajanduspoliitika arenedes). See on takistus teatavate väikese sissetulekuga sotsiaalsete rühmade, näiteks pensionäride, noorte või väiksema sissetulekuga sotsiaalsetest rühmadest pärit perekondade jaoks. Seepärast soovitab komitee võtta asjakohaseid meetmeid, et mahetooted oleksid kättesaadavad ka nende sotsiaalsete rühmade jaoks. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Tarbijakaitseametnikud juhivad näiteks tähelepanu sellele, et kaubanduses on mahetoodete marginaalid protsentides osaliselt märkimisväärselt suuremad kui mittemahetoodete korral, mis omakorda mõjutab tõenäoliselt mahetoodete hinnakujundust tavapäraste toiduainetega võrreldes. Kaubandumarginaalid peaksid olema mõistlikud. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Mõnes liikmesriigis on mõnikord mahetoodete tarbijaturu kasvu oluline takistus märgatav hinnavahe tavapäraste toodetega. Seejuures sisaldub mahetoidu hindades ka suurem kasu avalike hüvede, näiteks põllumaa bioloogilise mitmekesisuse ja loomade heaolu jaoks. Selles kontekstis võiks välismõjude (tegelike kulude) kaasamine kõikidesse toodetesse olla üks viis toetada mahepõllumajandussektorit. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Komitee näeb eelkõige ka avaliku sektori asutuste (valla- ja linnavalitsused, piirkondlikud omavalitsused ja riikide valitsused) vastutust, näidates siin head eeskuju ja panustades (nt sööklatega) riigihankelepingute sõlmimisel rohkem hooajalisele ja piirkondlikule mahetoidule. Paljud Euroopa linnad (8) (sealhulgas Kopenhaagen, Viin, Nürnberg) on juba rakendanud väga edukaid lähenemisviise. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Lühemad toiduahelad ja otseturustusvõimalused pakuvad võimalusi õiglase hinna kujundamiseks nii tootjate kui ka tarbijate jaoks. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.10. | Suurenev mahepõllumajanduslike alade osakaal toob kaasa uusi väljakutseid. Koos arenevate kliimamuutustega tuleks seire abil tähelepanelikult jälgida kahjurite ja taimehaiguste arengut. Vaja on piisavalt vahendeid rakendusuuringuteks, et viljeleda mahetootmiseks sobivaid sorte ning töötada välja tõhusad taimekaitsemeetmed ja uuenduslikud lahendused. Seejuures rõhutab komitee vajadust tagada vaba juurdepääs sortidele ja seemnetele. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Loomasöötade tootmises on juba aastaid olnud raskusi mahetoodetud valgusööda ja vajalike aminohapete (B-vitamiin) hankimisega piisavates kogustes. Lubatud teadusuuringute intensiivistamine alternatiivide leidmiseks selles valdkonnas on tungivalt vajalik ja igati tervitatav. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Põllumajandustootjate jaoks on üleminekuperiood eriline väljakutse, sest sel ajal kulud (nt kontrollikulud, mahepõllumajanduslik sisend) juba suurenevad, kuid neid tooteid ei saa veel mahetoodetena turustada. Liikmesriigid peaksid siin kehtestama nõuetekohased toetusmeetmed. Tuleks uurida, kas on võimalik luua nn üleminekukaupade turg (üleminek tavapärastelt toodetelt mahetoodetele). |
| --- | --- |

4.12.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/organic-action-plan_en

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12555-Mahepollumajandus-ELi-mahepollumajandusliku-tootmise-arendamise-tegevuskava_et

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi kaubanduspoliitika kokkusobivus Euroopa rohelise kokkuleppega“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 66).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „„Strateegia „Talust toidulauani“ – õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).

4

- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „„Strateegia „Talust toidulauani“ – õiglase,

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Lühikeste ja alternatiivsete toidutarneahelate edendamine ELis: agroökoloogia roll“ (ELT C 353, 18.10.2019, lk 65).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 9).

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/market-measures/school-fruit-vegetables-and-milk-scheme_et

7

(8)  https://www.organic-cities.eu/

8

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/120

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/2222 seoses piiriülese taristuga, mis ühendab liitu ja Ühendkuningriiki La Manche’i väina püsiühenduse kaudu“

(COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD))

(2021/C 517/19)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 15.7.2021
  Euroopa Parlament, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 239/1/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 15.7.2021

Euroopa Parlament, 13.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

239/1/5

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 563. istungjärgul 22.–23. septembril 2021 (22. septembri istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 239, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 5.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/121 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/121

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees seoses transpordiühenduse 2022. aasta eelarve vastuvõtmisega“

(COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE))

(2021/C 517/20)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 25.8.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 238/0/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 25.8.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

238/0/7

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 563. istungjärgul 22.–23. septembril 2021 (22. septembri istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 238 ja erapooletuks jäi 7.

Brüssel, 22. september 2021. a.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/122 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/122

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas“ (uuesti sõnastatud)

(COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD))

(2021/C 517/21)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 13.9.2021
  nõukogu, 3.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 235/1/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 13.9.2021

nõukogu, 3.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

235/1/2

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 563. istungjärgul 22.–23. septembril 2021 (22. septembri istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 235, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 2.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 517/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 517/123

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega“

(COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD))

(2021/C 517/22)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 8.7.2021
  Nõukogu, 16.7.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 22.9.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 563 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 232/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 8.7.2021

Nõukogu, 16.7.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

22.9.2021

Täiskogu istungjärk nr

563

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

232/0/5

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 563. istungjärgul 22.–23. septembril 2021 (22. septembri istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 232 ja erapooletuks jäi 5.

Brüssel, 22. september 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---