# Uradni list C 504/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 504 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6414. december 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 504

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6414. december 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2021/C 504/01 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih osmega cikla mladinskega dialoga EU | 1 |
| 2021/C 504/02 | Resolucija Sveta o novem evropskem programu za izobraževanje odraslih 2021–2030 | 9 |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2021/C 504/03 | Priporočilo Sveta z dne 29. novembra 2021 o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče primarno in sekundarno izobraževanje | 21 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2021/C 504/01

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih osmega cikla mladinskega dialoga EU

1

2021/C 504/02

Resolucija Sveta o novem evropskem programu za izobraževanje odraslih 2021–2030

9

PRIPOROČILA

Svet

2021/C 504/03

Priporočilo Sveta z dne 29. novembra 2021 o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče primarno in sekundarno izobraževanje

21

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 504/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  ) | 30 |
| 2021/C 504/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  ) | 31 |
| 2021/C 504/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  ) | 32 |
| 2021/C 504/07 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 504/08 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  ) | 34 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 504/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  )

1

30

2021/C 504/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  )

1

31

2021/C 504/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  )

1

32

2021/C 504/07

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  )

1

33

2021/C 504/08

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  )

1

34

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2021/C 504/09 | Obvestilo nekaterim osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 35 |
| 2021/C 504/10 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2196, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2193 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 36 |
| 2021/C 504/11 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 37 |
| 2021/C 504/12 | Obvestilo osebam in subjektu, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2197, in iz Uredbe Sveta 2020/1998, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2195, o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic | 39 |
| 2021/C 504/13 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic | 40 |
| 2021/C 504/14 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2013/255/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2199, in Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2194, o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji | 41 |
| 2021/C 504/15 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/255/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji | 42 |
| 2021/C 504/16 | Obvestilo osebi, za katero veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2015/1333, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2198, in Uredbe Sveta (EU) 2016/44, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2192, o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji | 43 |
| 2021/C 504/17 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta (SZVP) 2015/1333 in Uredbi Sveta (EU) 2016/44 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji | 44 |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 504/18 | Menjalni tečaji eura — 13. december 2021 | 45 |
| | Računsko sodišče |
| 2021/C 504/19 | Poročilo o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta ali Komisije na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014, za proračunsko leto 2020 | 46 |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 504/20 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. januar 2022
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004) | 47 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2021/C 504/09

Obvestilo nekaterim osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

35

2021/C 504/10

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2196, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2193 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

36

2021/C 504/11

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

37

2021/C 504/12

Obvestilo osebam in subjektu, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2197, in iz Uredbe Sveta 2020/1998, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2195, o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

39

2021/C 504/13

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

40

2021/C 504/14

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2013/255/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2199, in Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2194, o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

41

2021/C 504/15

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/255/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

42

2021/C 504/16

Obvestilo osebi, za katero veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2015/1333, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2198, in Uredbe Sveta (EU) 2016/44, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2192, o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

43

2021/C 504/17

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta (SZVP) 2015/1333 in Uredbi Sveta (EU) 2016/44 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

44

Evropska komisija

2021/C 504/18

Menjalni tečaji eura — 13. december 2021

45

Računsko sodišče

2021/C 504/19

Poročilo o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta ali Komisije na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014, za proračunsko leto 2020

46

Evropska komisija

2021/C 504/20

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. januar 2022
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004)

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004

47

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 504/21 | Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju | 48 |
| 2021/C 504/22 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 57 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 504/21

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

48

2021/C 504/22

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/1

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih osmega cikla mladinskega dialoga EU

(2021/C 504/01)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V SVETU –

OPOZARJAJO NA NASLEDNJE:

| 1. | Ta resolucija temelji na Resoluciji o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 (1), Resoluciji o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi (2), Sklepih o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (3), Sklepih o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (4) ter rezultatih prejšnjih ciklov mladinskega dialoga EU. |
| --- | --- |

1.

Ta resolucija temelji na Resoluciji o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 (1), Resoluciji o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi (2), Sklepih o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (3), Sklepih o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (4) ter rezultatih prejšnjih ciklov mladinskega dialoga EU.

| 2. | V Resoluciji o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 so določeni splošni cilji, vodilna načela in podlaga za nadaljnje sodelovanje na področju mladine na ravni EU. V Resoluciji je pozvano k večji vključenosti mladih v dialog z nosilci odločanja ter udejstvovanju mladih iz različnih okolij in družbenih skupin. |
| --- | --- |

2.

V Resoluciji o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 so določeni splošni cilji, vodilna načela in podlaga za nadaljnje sodelovanje na področju mladine na ravni EU. V Resoluciji je pozvano k večji vključenosti mladih v dialog z nosilci odločanja ter udejstvovanju mladih iz različnih okolij in družbenih skupin.

| 3. | Mladinski dialog EU je mehanizem za participacijo mladih, ki živijo v EU. Služi kot forum za kontinuirano skupno razmišljanje in posvetovanje o prednostnih nalogah, izvajanju in spremljanju sodelovanja na področju mladine na ravni EU (5) med nosilci odločanja, mladimi in njihovimi predstavniškimi organizacijami ter omogoča stalno partnerstvo pri upravljanju teh procesov na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

3.

Mladinski dialog EU je mehanizem za participacijo mladih, ki živijo v EU. Služi kot forum za kontinuirano skupno razmišljanje in posvetovanje o prednostnih nalogah, izvajanju in spremljanju sodelovanja na področju mladine na ravni EU (5) med nosilci odločanja, mladimi in njihovimi predstavniškimi organizacijami ter omogoča stalno partnerstvo pri upravljanju teh procesov na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni.

| 4. | Države članice so pozvane, naj v vseh fazah izvajanja mladinskega dialoga EU zagotovijo participacijo mladih, tako da vključijo mladinski sektor in zadevnemu nacionalnemu mladinskemu svetu po potrebi dodelijo vodilno vlogo v nacionalni delovni skupini (6) in evropski usmerjevalni skupini. |
| --- | --- |

4.

Države članice so pozvane, naj v vseh fazah izvajanja mladinskega dialoga EU zagotovijo participacijo mladih, tako da vključijo mladinski sektor in zadevnemu nacionalnemu mladinskemu svetu po potrebi dodelijo vodilno vlogo v nacionalni delovni skupini (6) in evropski usmerjevalni skupini.

| 5. | Rezultati osmega cikla mladinskega dialoga EU temeljijo na treh konferencah EU o mladih v okviru cikla, povratnih informacijah iz nacionalnih in evropskih kvalitativnih posvetovanj in dogodkov iz faze dialoga, na kvantitativnih rezultatih osrednje raziskave v okviru mladinskega dialoga EU in na rezultatih faze učinka na nacionalni in evropski ravni ter prispevajo k vključevanju več- in medsektorskega izvajanja cilja mladih št. 9 „Prostor in participacija za vse“. Cikel je na evropski ravni usklajevala evropska usmerjevalna skupina. |
| --- | --- |

5.

Rezultati osmega cikla mladinskega dialoga EU temeljijo na treh konferencah EU o mladih v okviru cikla, povratnih informacijah iz nacionalnih in evropskih kvalitativnih posvetovanj in dogodkov iz faze dialoga, na kvantitativnih rezultatih osrednje raziskave v okviru mladinskega dialoga EU in na rezultatih faze učinka na nacionalni in evropski ravni ter prispevajo k vključevanju več- in medsektorskega izvajanja cilja mladih št. 9 „Prostor in participacija za vse“. Cikel je na evropski ravni usklajevala evropska usmerjevalna skupina.

| 6. | Cilj tega dokumenta je zagotoviti, da ustrezni deležniki s področja nacionalnih in evropskih mladinskih politik priznajo rezultate osmega cikla mladinskega dialoga EU in jih upoštevajo pri nadaljnjem ukrepanju, ter omogočiti kakovost in kontinuiteto pri izvajanju procesa mladinskega dialoga EU in njegovih rezultatov. |
| --- | --- |

6.

Cilj tega dokumenta je zagotoviti, da ustrezni deležniki s področja nacionalnih in evropskih mladinskih politik priznajo rezultate osmega cikla mladinskega dialoga EU in jih upoštevajo pri nadaljnjem ukrepanju, ter omogočiti kakovost in kontinuiteto pri izvajanju procesa mladinskega dialoga EU in njegovih rezultatov.

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 7. | Osmi cikel mladinskega dialoga EU v času nemškega, portugalskega in slovenskega predsedovanja v obdobju od 1. julija 2020 do 31. decembra 2021 pod skupnim naslovom „Evropa za mlade – mladi za Evropo: prostor za demokracijo in sodelovanje“ temelji na evropskih ciljih mladih, in sicer na cilju mladih št. 9 „Prostor in participacija za vse“ iz strategije Evropske unije za mlade 2019–2027. |
| --- | --- |

7.

Osmi cikel mladinskega dialoga EU v času nemškega, portugalskega in slovenskega predsedovanja v obdobju od 1. julija 2020 do 31. decembra 2021 pod skupnim naslovom „Evropa za mlade – mladi za Evropo: prostor za demokracijo in sodelovanje“ temelji na evropskih ciljih mladih, in sicer na cilju mladih št. 9 „Prostor in participacija za vse“ iz strategije Evropske unije za mlade 2019–2027.

| 8. | V Resoluciji o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 se poziva k večji vključenosti mladih v proces mladinskega dialoga EU, vendar to zahteva zadostne zmogljivosti, zlasti finančne in človeške vire, da bi nagovorili vse mlade in z njimi komunicirali na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

8.

V Resoluciji o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 se poziva k večji vključenosti mladih v proces mladinskega dialoga EU, vendar to zahteva zadostne zmogljivosti, zlasti finančne in človeške vire, da bi nagovorili vse mlade in z njimi komunicirali na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni.

| 9. | Prispevek nacionalnih delovnih skupin je pomemben pri vodenju procesa mladinskega dialoga EU na nacionalni ravni, tudi na regionalni in lokalni ravni, zlasti pri nagovarjanju različnih skupin mladih in povezovanju različnih nacionalnih, regionalnih in lokalnih deležnikov s procesom. |
| --- | --- |

9.

Prispevek nacionalnih delovnih skupin je pomemben pri vodenju procesa mladinskega dialoga EU na nacionalni ravni, tudi na regionalni in lokalni ravni, zlasti pri nagovarjanju različnih skupin mladih in povezovanju različnih nacionalnih, regionalnih in lokalnih deležnikov s procesom.

| 10. | Prispevek mednarodnih nevladnih mladinskih organizacij je pomemben pri vključevanju različnih pogledov iz vse Evrope k dialogu o politikah in zagotavljanju kakovostnega prispevka nadnacionalne razsežnosti procesa mladinskega dialoga EU. |
| --- | --- |

10.

Prispevek mednarodnih nevladnih mladinskih organizacij je pomemben pri vključevanju različnih pogledov iz vse Evrope k dialogu o politikah in zagotavljanju kakovostnega prispevka nadnacionalne razsežnosti procesa mladinskega dialoga EU.

| 11. | Ena od posebnih značilnosti osmega cikla je bil poudarek na kakovosti participacije in prevladujoči uporabi digitalnih orodij med zdravstveno krizo. Osmi cikel procesa mladinskega dialoga EU je potekal med pandemijo COVID-19, ko je večina držav EU uvedla ukrepe za omejevanje socialnih stikov, kar je omejilo možnost organiziranja srečanj v živo. Zaradi pandemije so bile vse tri konference EU o mladih organizirane v tesnem sodelovanju z zadevnimi nacionalnimi mladinskimi sveti v virtualni obliki. |
| --- | --- |

11.

Ena od posebnih značilnosti osmega cikla je bil poudarek na kakovosti participacije in prevladujoči uporabi digitalnih orodij med zdravstveno krizo. Osmi cikel procesa mladinskega dialoga EU je potekal med pandemijo COVID-19, ko je večina držav EU uvedla ukrepe za omejevanje socialnih stikov, kar je omejilo možnost organiziranja srečanj v živo. Zaradi pandemije so bile vse tri konference EU o mladih organizirane v tesnem sodelovanju z zadevnimi nacionalnimi mladinskimi sveti v virtualni obliki.

| 12. | Nemško predsedstvo se je pod geslom „Mladi in demokracija“ osredotočilo na demokratično ozaveščenost in demokratično udejstvovanje mladih v Evropi. Kot podlaga za posvetovanja in dogodke na nacionalni in evropski ravni je bil nacionalnim delovnim skupinam v državah članicah in mednarodnim nevladnim mladinskim organizacijam predlagan sklop kvalitativnih vprašanj s poudarkom na sedmih podciljih cilja mladih št. 9 „Prostor in participacija za vse“. |
| --- | --- |

12.

Nemško predsedstvo se je pod geslom „Mladi in demokracija“ osredotočilo na demokratično ozaveščenost in demokratično udejstvovanje mladih v Evropi. Kot podlaga za posvetovanja in dogodke na nacionalni in evropski ravni je bil nacionalnim delovnim skupinam v državah članicah in mednarodnim nevladnim mladinskim organizacijam predlagan sklop kvalitativnih vprašanj s poudarkom na sedmih podciljih cilja mladih št. 9 „Prostor in participacija za vse“.

| 13. | Portugalsko predsedstvo se je osredotočilo na krepitev upravljanja na več ravneh s spodbujanjem participacije mladih v postopkih odločanja in posebno pozornost namenilo participaciji mladih prek digitalnih inovacij. Pozornost je bila namenjena tudi pristopom k mladinskim politikam, ki temeljijo na pravicah mladih, to pa je bila tudi tema orientacijske razprave na seji Sveta ministrov in ministric za mladino 17. maja 2021. Portugalsko predsedstvo je sovpadlo s prehodom iz faze dialoga v fazo izvajanja, zato je bila razvita zbirka orodij s konkretnimi ukrepi za izvajanje cilja mladih št. 9, pri čemer so se upoštevala poročila o kvalitativnih posvetovanjih in dogodkih ter razprave, ki so jih organizirali portugalski delegati in delegatke konference EU o mladih. Poleg tega je bil organiziran 48-urni hekaton z naslovom Solve the Gap (Premostite vrzel), na podlagi katerega je bilo vzpostavljeno spletno orodje za spodbujanje udejstvovanja mladih v demokratičnih procesih. Orodje bo na voljo na evropskem mladinskem portalu. |
| --- | --- |

13.

Portugalsko predsedstvo se je osredotočilo na krepitev upravljanja na več ravneh s spodbujanjem participacije mladih v postopkih odločanja in posebno pozornost namenilo participaciji mladih prek digitalnih inovacij. Pozornost je bila namenjena tudi pristopom k mladinskim politikam, ki temeljijo na pravicah mladih, to pa je bila tudi tema orientacijske razprave na seji Sveta ministrov in ministric za mladino 17. maja 2021. Portugalsko predsedstvo je sovpadlo s prehodom iz faze dialoga v fazo izvajanja, zato je bila razvita zbirka orodij s konkretnimi ukrepi za izvajanje cilja mladih št. 9, pri čemer so se upoštevala poročila o kvalitativnih posvetovanjih in dogodkih ter razprave, ki so jih organizirali portugalski delegati in delegatke konference EU o mladih. Poleg tega je bil organiziran 48-urni hekaton z naslovom Solve the Gap (Premostite vrzel), na podlagi katerega je bilo vzpostavljeno spletno orodje za spodbujanje udejstvovanja mladih v demokratičnih procesih. Orodje bo na voljo na evropskem mladinskem portalu.

| 14. | Slovensko predsedstvo je preučilo pomen državljanskih prostorov za participacijo mladih in načine za njihovo zaščito. Seznanilo se je tudi s kvantitativnimi rezultati osrednje raziskave v okviru mladinskega dialoga EU in rezultati sklopa vodilnih vprašanj, ki so bila postavljena med portugalskim predsedovanjem, ter jih uporabilo za preučitev dobrih praks za izvajanje cilja mladih št. 9 in njegovih podciljev in te prakse preoblikovalo v ukrepe za mlade. Opredeljene so bile ovire za njihovo izvajanje in nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

14.

Slovensko predsedstvo je preučilo pomen državljanskih prostorov za participacijo mladih in načine za njihovo zaščito. Seznanilo se je tudi s kvantitativnimi rezultati osrednje raziskave v okviru mladinskega dialoga EU in rezultati sklopa vodilnih vprašanj, ki so bila postavljena med portugalskim predsedovanjem, ter jih uporabilo za preučitev dobrih praks za izvajanje cilja mladih št. 9 in njegovih podciljev in te prakse preoblikovalo v ukrepe za mlade. Opredeljene so bile ovire za njihovo izvajanje in nadaljnje ukrepanje.

MENIJO NASLEDNJE:

| 15. | Vsak cikel mladinskega dialoga EU temelji na prejšnjih ciklih, konferencah EU o mladih in delu predsedstev Sveta EU na področju mladine. Poudarja vlogo in pomen enotnosti trojke predsedstev pri doseganju ciljev vsakega cikla mladinskega dialoga EU in pri prispevanju k doseganju podciljev iz ciljev mladih s povezovanjem zaporednih ciklov. |
| --- | --- |

15.

Vsak cikel mladinskega dialoga EU temelji na prejšnjih ciklih, konferencah EU o mladih in delu predsedstev Sveta EU na področju mladine. Poudarja vlogo in pomen enotnosti trojke predsedstev pri doseganju ciljev vsakega cikla mladinskega dialoga EU in pri prispevanju k doseganju podciljev iz ciljev mladih s povezovanjem zaporednih ciklov.

| 16. | Nacionalne delovne skupine so uporabile različne metode, kot so participativne vizualne metode in metode participativnih akcijskih raziskav, okrogle mize in spletni dogodki za mladinski dialog. Mednarodne nevladne mladinske organizacije so pripravile okrogle mize, na katerih so sodelovali oblikovalci politik in mladi na evropski ravni. |
| --- | --- |

16.

Nacionalne delovne skupine so uporabile različne metode, kot so participativne vizualne metode in metode participativnih akcijskih raziskav, okrogle mize in spletni dogodki za mladinski dialog. Mednarodne nevladne mladinske organizacije so pripravile okrogle mize, na katerih so sodelovali oblikovalci politik in mladi na evropski ravni.

| 17. | Evropska usmerjevalna skupina je predlagala osrednjo raziskavo v okviru mladinskega dialoga EU kot način za preučitev drugih segmentov participacije mladih, da bi vključili čim širši nabor stališč, in kot spodbudo nacionalnim delovnim skupinam in mednarodnim mladinskim nevladnim organizacijam, naj se bolj osredotočijo na kvalitativne in bolj smiselne oblike participacije v procesu dialoga ter tako prispevajo dodano vrednost k posvetovanjem na ravni EU. |
| --- | --- |

17.

Evropska usmerjevalna skupina je predlagala osrednjo raziskavo v okviru mladinskega dialoga EU kot način za preučitev drugih segmentov participacije mladih, da bi vključili čim širši nabor stališč, in kot spodbudo nacionalnim delovnim skupinam in mednarodnim mladinskim nevladnim organizacijam, naj se bolj osredotočijo na kvalitativne in bolj smiselne oblike participacije v procesu dialoga ter tako prispevajo dodano vrednost k posvetovanjem na ravni EU.

| 18. | Pomembno sodelovanje in soustvarjanje med tremi sodelujočimi predsedstvi EU in njihovimi zadevnimi nacionalnimi mladinskimi sveti, Evropskim mladinskim forumom in Evropsko komisijo je bilo eno od temeljnih načel izvajanja osmega cikla mladinskega dialoga EU. |
| --- | --- |

18.

Pomembno sodelovanje in soustvarjanje med tremi sodelujočimi predsedstvi EU in njihovimi zadevnimi nacionalnimi mladinskimi sveti, Evropskim mladinskim forumom in Evropsko komisijo je bilo eno od temeljnih načel izvajanja osmega cikla mladinskega dialoga EU.

| 19. | Ključni vidik uspeha osmega cikla mladinskega dialoga EU je bila umestitev mladih in mladinskih organizacij v središče oblikovanja, načrtovanja, izvajanja, spremljanja, ocenjevanja in sprejemanja nadaljnjih ukrepov cikla in vseh njegovih dejavnosti, na primer z zagotovitvijo, da imajo nacionalni mladinski sveti predsedstva pravico sopredsedovati evropski usmerjevalni skupini. |
| --- | --- |

19.

Ključni vidik uspeha osmega cikla mladinskega dialoga EU je bila umestitev mladih in mladinskih organizacij v središče oblikovanja, načrtovanja, izvajanja, spremljanja, ocenjevanja in sprejemanja nadaljnjih ukrepov cikla in vseh njegovih dejavnosti, na primer z zagotovitvijo, da imajo nacionalni mladinski sveti predsedstva pravico sopredsedovati evropski usmerjevalni skupini.

| 20. | Nadaljnje priznavanje vključenosti in prispevka mednarodnih nevladnih mladinskih organizacij v procesu mladinskega dialoga EU je pomembno za zagotovitev, da ima dialog močno evropsko razsežnost; zagotoviti je treba trajnostno, strukturno in zadostno financiranje ter politično podporo na evropski in nacionalni ravni, da bodo lahko nacionalne delovne skupine in mednarodne nevladne mladinske organizacije izvajale svoje dejavnosti v okviru uradnega procesa mladinskega dialoga EU. |
| --- | --- |

20.

Nadaljnje priznavanje vključenosti in prispevka mednarodnih nevladnih mladinskih organizacij v procesu mladinskega dialoga EU je pomembno za zagotovitev, da ima dialog močno evropsko razsežnost; zagotoviti je treba trajnostno, strukturno in zadostno financiranje ter politično podporo na evropski in nacionalni ravni, da bodo lahko nacionalne delovne skupine in mednarodne nevladne mladinske organizacije izvajale svoje dejavnosti v okviru uradnega procesa mladinskega dialoga EU.

| 21. | Konference EU o mladih so pomemben del procesa mladinskega dialoga, saj ustvarjajo varne prostore, kjer imajo udeleženci in udeleženke znanje in priložnosti, ki jih potrebujejo za prispevanje, in morajo združevati nosilce odločanja za smiselno sodelovanje v dialogu, enakopravno izmenjavo mnenj z mladimi, soustvarjanje rezultatov konferenc z njimi in vključevanje rezultatov v politično odločanje, kadar je to mogoče, da se zagotovi smiseln proces participacije mladih. |
| --- | --- |

21.

Konference EU o mladih so pomemben del procesa mladinskega dialoga, saj ustvarjajo varne prostore, kjer imajo udeleženci in udeleženke znanje in priložnosti, ki jih potrebujejo za prispevanje, in morajo združevati nosilce odločanja za smiselno sodelovanje v dialogu, enakopravno izmenjavo mnenj z mladimi, soustvarjanje rezultatov konferenc z njimi in vključevanje rezultatov v politično odločanje, kadar je to mogoče, da se zagotovi smiseln proces participacije mladih.

| 22. | Organiziranje vseh dogodkov, povezanih z mladinskim dialogom EU, na kar najbolj trajnosten način in upoštevanje okoljskih, socialnih in gospodarskih razsežnosti trajnosti sta pomembna dejavnika pri prizadevanjih, da bi ta proces postal bolj smiseln za mlade in nosilce odločanja. |
| --- | --- |

22.

Organiziranje vseh dogodkov, povezanih z mladinskim dialogom EU, na kar najbolj trajnosten način in upoštevanje okoljskih, socialnih in gospodarskih razsežnosti trajnosti sta pomembna dejavnika pri prizadevanjih, da bi ta proces postal bolj smiseln za mlade in nosilce odločanja.

| 23. | Osredotočanje na izvajanje cilja mladih št. 9 – da bi se njegovi podcilji preoblikovali v ukrepe za mlade – je v proces mladinskega dialoga EU vneslo pomembno novo razsežnost, saj je prineslo spremembe, ki so potrebne za izboljšanje življenja mladih v Evropi, in bi ga lahko v prihodnjih ciklih mladinskega dialoga EU sprejeli kot dobro in navdihujočo prakso. |
| --- | --- |

23.

Osredotočanje na izvajanje cilja mladih št. 9 – da bi se njegovi podcilji preoblikovali v ukrepe za mlade – je v proces mladinskega dialoga EU vneslo pomembno novo razsežnost, saj je prineslo spremembe, ki so potrebne za izboljšanje življenja mladih v Evropi, in bi ga lahko v prihodnjih ciklih mladinskega dialoga EU sprejeli kot dobro in navdihujočo prakso.

PRIZNAVAJO NASLEDNJE:

| 24. | Mladi predstavljajo sedanjost in prihodnost trajnostne, socialne, podnebno nevtralne, uspešne in demokratične Evrope, ki je pripravljena na digitalno dobo. Njihova participacija je ključnega pomena pri oblikovanju sedanjosti in prihodnosti Evrope, saj zagotavlja, da vsi njeni državljani in državljanke dosežejo osebno izpolnitev in blaginjo, ter jim omogoča, da se udejstvujejo v okviru dejavnega in odgovornega državljanstva. |
| --- | --- |

24.

Mladi predstavljajo sedanjost in prihodnost trajnostne, socialne, podnebno nevtralne, uspešne in demokratične Evrope, ki je pripravljena na digitalno dobo. Njihova participacija je ključnega pomena pri oblikovanju sedanjosti in prihodnosti Evrope, saj zagotavlja, da vsi njeni državljani in državljanke dosežejo osebno izpolnitev in blaginjo, ter jim omogoča, da se udejstvujejo v okviru dejavnega in odgovornega državljanstva.

| 25. | Pandemija COVID-19 in izredni ukrepi, sprejeti za boj proti pandemiji, so močno vplivali na participacijo mladih in državljanske prostore za mlade, ki se vse bolj krčijo in bi jih bilo mogoče proaktivno zaščititi. Pandemija COVID-19 je izpostavila tudi pomen nadaljnjega preučevanja in razvijanja novih oblik participacije in državljanskega udejstvovanja, zlasti v okviru digitalne participacije mladih, hkrati pa so bile priznane in obravnavane obstoječe digitalne vrzeli in omejitve digitalne participacije (7). |
| --- | --- |

25.

Pandemija COVID-19 in izredni ukrepi, sprejeti za boj proti pandemiji, so močno vplivali na participacijo mladih in državljanske prostore za mlade, ki se vse bolj krčijo in bi jih bilo mogoče proaktivno zaščititi. Pandemija COVID-19 je izpostavila tudi pomen nadaljnjega preučevanja in razvijanja novih oblik participacije in državljanskega udejstvovanja, zlasti v okviru digitalne participacije mladih, hkrati pa so bile priznane in obravnavane obstoječe digitalne vrzeli in omejitve digitalne participacije (7).

POZDRAVLJAJO:

| 26. | Dejavno participacija mladih v nacionalnih in evropskih kvalitativnih posvetovanjih, ki jih opravljajo nacionalne delovne skupine in mednarodne nevladne mladinske organizacije, ter njihovo dejavno udejstvovanje v osrednji raziskavi v okviru mladinskega dialoga EU, ki jo je začela izvajati evropska usmerjevalna skupina, ter njihovo dejavno sodelovanje v fazi izvajanja. Posvetovanja in faza izvajanja so vključevala raznovrstno in inovativno uporabo manjših raziskav, ciljnih skupin, velikih dogodkov za mladinski dialog, delavnic, participativnih akcijskih raziskav, participativnih vizualnih metod, okroglih miz in digitalnih dogodkov za mladinski dialog. |
| --- | --- |

26.

Dejavno participacija mladih v nacionalnih in evropskih kvalitativnih posvetovanjih, ki jih opravljajo nacionalne delovne skupine in mednarodne nevladne mladinske organizacije, ter njihovo dejavno udejstvovanje v osrednji raziskavi v okviru mladinskega dialoga EU, ki jo je začela izvajati evropska usmerjevalna skupina, ter njihovo dejavno sodelovanje v fazi izvajanja. Posvetovanja in faza izvajanja so vključevala raznovrstno in inovativno uporabo manjših raziskav, ciljnih skupin, velikih dogodkov za mladinski dialog, delavnic, participativnih akcijskih raziskav, participativnih vizualnih metod, okroglih miz in digitalnih dogodkov za mladinski dialog.

| 27. | Dejavnosti in ukrepe, ki jih v okoliščinah, oteženih zaradi pandemije, predlagajo in izvajajo nacionalne delovne skupine in mednarodne nevladne mladinske organizacije v okviru procesa preoblikovanja cilja mladih št. 9 v ukrepe za mlade. |
| --- | --- |

27.

Dejavnosti in ukrepe, ki jih v okoliščinah, oteženih zaradi pandemije, predlagajo in izvajajo nacionalne delovne skupine in mednarodne nevladne mladinske organizacije v okviru procesa preoblikovanja cilja mladih št. 9 v ukrepe za mlade.

| 28. | Uspešno sodelovanje in enakopravno partnerstvo v okviru evropske usmerjevalne skupine skozi ves cikel, ki temeljita na priporočilih iz prejšnjih ciklov mladinskega dialoga EU za večplastno in medsektorsko izvajanje mladinskega dialoga EU. |
| --- | --- |

28.

Uspešno sodelovanje in enakopravno partnerstvo v okviru evropske usmerjevalne skupine skozi ves cikel, ki temeljita na priporočilih iz prejšnjih ciklov mladinskega dialoga EU za večplastno in medsektorsko izvajanje mladinskega dialoga EU.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI IN V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 29. | Pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih mladinskih politik ter v sinergiji z vsemi politikami, ki zadevajo mlade, preučijo rezultate osmega cikla mladinskega dialoga EU in priporočila mladih iz Priloge I ter razmislijo o nadaljnjih načinih za izvajanje evropskih ciljev mladih in podciljev, ki so tam opredeljeni. |
| --- | --- |

29.

Pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih mladinskih politik ter v sinergiji z vsemi politikami, ki zadevajo mlade, preučijo rezultate osmega cikla mladinskega dialoga EU in priporočila mladih iz Priloge I ter razmislijo o nadaljnjih načinih za izvajanje evropskih ciljev mladih in podciljev, ki so tam opredeljeni.

| 30. | Okrepijo in izboljšajo proces mladinskega dialoga EU, pri čemer naj preučijo in – kadar je to mogoče – uporabijo najboljše prakse iz osmega cikla mladinskega dialoga EU in načela, ki so usmerjala njegovo uspešno izvajanje, pri čemer naj zlasti umestijo mlade in mladinske organizacije v središče tega procesa ter poskrbijo, da bo mladinski dialog EU proces, ki ga vodijo mladi, v katerem mladi in nosilci odločanja v konstruktivnem dialogu iščejo rešitve, ki bodo imele dejanski učinek. Nacionalni mladinski sveti bi morali zato, kadar je to ustrezno, še naprej delovati kot vodilni deležniki v nacionalnih delovnih skupinah ter imeti potrebno politično in finančno podporo za opravljanje te vloge. |
| --- | --- |

30.

Okrepijo in izboljšajo proces mladinskega dialoga EU, pri čemer naj preučijo in – kadar je to mogoče – uporabijo najboljše prakse iz osmega cikla mladinskega dialoga EU in načela, ki so usmerjala njegovo uspešno izvajanje, pri čemer naj zlasti umestijo mlade in mladinske organizacije v središče tega procesa ter poskrbijo, da bo mladinski dialog EU proces, ki ga vodijo mladi, v katerem mladi in nosilci odločanja v konstruktivnem dialogu iščejo rešitve, ki bodo imele dejanski učinek. Nacionalni mladinski sveti bi morali zato, kadar je to ustrezno, še naprej delovati kot vodilni deležniki v nacionalnih delovnih skupinah ter imeti potrebno politično in finančno podporo za opravljanje te vloge.

| 31. | Upoštevajo in prednostno obravnavajo vlogo nacionalnih delovnih skupin, njihovo nepogrešljivo zavezanost procesu ter njihov pomen pri nagovarjanju in prispevanju različnih vidikov. |
| --- | --- |

31.

Upoštevajo in prednostno obravnavajo vlogo nacionalnih delovnih skupin, njihovo nepogrešljivo zavezanost procesu ter njihov pomen pri nagovarjanju in prispevanju različnih vidikov.

| 32. | Prednostno obravnavajo mladinski dialog EU in poskrbijo za njegovo večjo prepoznavnost na prireditvah na nacionalni ravni in na ravni EU ter spodbujajo participacijo mladih v postopkih odločanja na vseh ravneh ter podpirajo in krepijo sodelovanje med različnimi deležniki, kot so evropska usmerjevalna skupina, nacionalne delovne skupine, Evropski mladinski forum, nacionalni mladinski sveti, mednarodne nevladne mladinske organizacije in drugi ustrezni deležniki. |
| --- | --- |

32.

Prednostno obravnavajo mladinski dialog EU in poskrbijo za njegovo večjo prepoznavnost na prireditvah na nacionalni ravni in na ravni EU ter spodbujajo participacijo mladih v postopkih odločanja na vseh ravneh ter podpirajo in krepijo sodelovanje med različnimi deležniki, kot so evropska usmerjevalna skupina, nacionalne delovne skupine, Evropski mladinski forum, nacionalni mladinski sveti, mednarodne nevladne mladinske organizacije in drugi ustrezni deležniki.

| 33. | Poskrbijo za potrebno podporo, vključno z ustreznimi finančnimi sredstvi, ter za mladim prijazna orodja za participacijo, s katerimi bi lahko nagovorili še večje število mladih iz različnih okolij in družbenih skupin na vseh ravneh ter z njimi komunicirali, da bi uresničili ambiciozne cilje, oblikovane v strategiji Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027 za proces mladinskega dialoga EU. |
| --- | --- |

33.

Poskrbijo za potrebno podporo, vključno z ustreznimi finančnimi sredstvi, ter za mladim prijazna orodja za participacijo, s katerimi bi lahko nagovorili še večje število mladih iz različnih okolij in družbenih skupin na vseh ravneh ter z njimi komunicirali, da bi uresničili ambiciozne cilje, oblikovane v strategiji Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027 za proces mladinskega dialoga EU.

| 34. | Poskrbijo za trajnejši in strateški pristop h komuniciranju in nagovarjanju v okviru mladinskega dialoga EU ter izvajajo vsesplošno notranjo in zunanjo komunikacijsko strategijo na evropski ravni, nacionalnim delovnim skupinam pa naj po potrebi zagotovijo dodatno podporo pri krepitvi njihove komunikacije v okviru mladinskega dialoga EU, ki se je začela skupaj z mladinskimi organizacijami in ki naj poteka v skladu z evropsko komunikacijsko strategijo, ki so jo sooblikovale mladinske organizacije, vključno s skupnim logotipom mladinskega dialoga EU, ki bo označeval vse ukrepe mladinskega dialoga EU na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

34.

Poskrbijo za trajnejši in strateški pristop h komuniciranju in nagovarjanju v okviru mladinskega dialoga EU ter izvajajo vsesplošno notranjo in zunanjo komunikacijsko strategijo na evropski ravni, nacionalnim delovnim skupinam pa naj po potrebi zagotovijo dodatno podporo pri krepitvi njihove komunikacije v okviru mladinskega dialoga EU, ki se je začela skupaj z mladinskimi organizacijami in ki naj poteka v skladu z evropsko komunikacijsko strategijo, ki so jo sooblikovale mladinske organizacije, vključno s skupnim logotipom mladinskega dialoga EU, ki bo označeval vse ukrepe mladinskega dialoga EU na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| 35. | Evropska komisija in države članice bi morale poskrbeti za utrditev dolgoročnega institucionalnega spomina in kontinuiteto dela med cikli mladinskega dialoga EU. Organizirati bi bilo treba redne izmenjave in usklajevanja, ki jih vodijo mladi in ustrezno podpirajo trojka predsedstev, zadnje predsedstvo iz predhodne trojke, prvo predsedstvo iz naslednje trojke, Komisija in Evropski mladinski forum. Dokumentacijo evropske usmerjevalne skupine bi bilo treba objaviti na evropskem mladinskem portalu. |
| --- | --- |

35.

Evropska komisija in države članice bi morale poskrbeti za utrditev dolgoročnega institucionalnega spomina in kontinuiteto dela med cikli mladinskega dialoga EU. Organizirati bi bilo treba redne izmenjave in usklajevanja, ki jih vodijo mladi in ustrezno podpirajo trojka predsedstev, zadnje predsedstvo iz predhodne trojke, prvo predsedstvo iz naslednje trojke, Komisija in Evropski mladinski forum. Dokumentacijo evropske usmerjevalne skupine bi bilo treba objaviti na evropskem mladinskem portalu.

| 36. | Stalno zagotavljajo povratne informacije mladim in mladinskim organizacijam, ki sodelujejo v vseh fazah procesa mladinskega dialoga EU, da se zagotovita konstruktiven dialog in participacija mladih na vseh ravneh. |
| --- | --- |

36.

Stalno zagotavljajo povratne informacije mladim in mladinskim organizacijam, ki sodelujejo v vseh fazah procesa mladinskega dialoga EU, da se zagotovita konstruktiven dialog in participacija mladih na vseh ravneh.

UGOTAVLJA TUDI, DA:

Splošna prednostna tema za naslednjo trojko predsedstev (Francija, Češka republika in Švedska) je „Skupna prizadevanja za trajnostno in vključujočo Evropo“.

---

(1)  Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1).

(2)  Resolucija Sveta in predstavnikov držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi – Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 189, 5.6.2019, str. 1).

(3)  Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (UL C 415, 1.12.2020, str. 16).

(4)  Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (UL C 241, 21.6.2021, str. 3).

(5)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Erasmus“, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 COM/2018/367 final – 2018/0191 (COD).

(6)  Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1).

(7)  Partnerstvo za mlade: Tomaž Deželan in Laden Yurttagüler (2021), Pool of European Youth Researchers (Skupina evropskih raziskovalcev na področju mladih), Shrinking democratic space for youth (Krčenje demokratičnega prostora za mlade).

---

PRILOGA I

SKUPNA PRIPOROČILA OSMEGA CIKLA MLADINSKEGA DIALOGA EU

„Evropa za mlade – mladi za Evropo“

Poudarek zamisli in mnenj, ki so jih mladi septembra 2021 predstavili na konferenci EU o mladih, je bil na mladinskem cilju št. 9 „Prostor in participacija za vse“, namen pa oblikovanje priporočil glede uresničevanja mladinskega cilja št. 9. Ta priporočila mladih se nanašajo na vseh sedem podciljev cilja mladih št. 9. Priporočila so bila oblikovana v procesu, ki se je začel med nemškim predsedovanjem, nadaljeval med portugalskim in končal med slovenskim predsedovanjem.

Priporočila ne določajo nobenih formalnih zahtev glede nacionalnih mladinskih politik. Vendar so lahko vir navdiha za države članice.

Podcilj št. 1: „Zagotoviti, da imajo mladi vpliv na odločanje“

| a) | Države članice in Evropsko komisijo pozivamo, naj mladim vsakič, ko jih vključijo v svoje postopke odločanja, dajejo konkretne povratne informacije in poskrbijo za postopek ocenjevanja z mladimi, da bi bila participacija resnična. |
| --- | --- |

a)

Države članice in Evropsko komisijo pozivamo, naj mladim vsakič, ko jih vključijo v svoje postopke odločanja, dajejo konkretne povratne informacije in poskrbijo za postopek ocenjevanja z mladimi, da bi bila participacija resnična.

| b) | Državam članicam priporočamo, da sprejmejo oziroma nadgradijo zakonodajo za zagotavljanje trajnih sistemov soupravljanja mladih v postopkih odločanja ter pri oblikovanju politik na nacionalni in lokalni ravni, s čimer naj med drugim zaščitijo in razširijo državljanski prostor za mlade. |
| --- | --- |

b)

Državam članicam priporočamo, da sprejmejo oziroma nadgradijo zakonodajo za zagotavljanje trajnih sistemov soupravljanja mladih v postopkih odločanja ter pri oblikovanju politik na nacionalni in lokalni ravni, s čimer naj med drugim zaščitijo in razširijo državljanski prostor za mlade.

Podcilj št. 2: „Zagotoviti enake možnosti za participacijo“

| a) | Državam članicam in Evropski komisiji priporočamo, naj poskrbijo za bolj raznolike strukture participacije in naj vprašanje nezadostne vključenosti rešujejo z zagotavljanjem lahko dostopnih informacij za manjšinske skupine. |
| --- | --- |

a)

Državam članicam in Evropski komisiji priporočamo, naj poskrbijo za bolj raznolike strukture participacije in naj vprašanje nezadostne vključenosti rešujejo z zagotavljanjem lahko dostopnih informacij za manjšinske skupine.

| b) | Vse države članice spodbujamo, naj podpirajo lokalne deležnike z zagotavljanjem izvenšolskih dejavnosti za mlade z manj priložnostmi. |
| --- | --- |

b)

Vse države članice spodbujamo, naj podpirajo lokalne deležnike z zagotavljanjem izvenšolskih dejavnosti za mlade z manj priložnostmi.

Podcilj št. 3: „Udeležba na volitvah in zastopanost v izvoljenih organih“

| a) | Države članice spodbujamo, naj v sodelovanju z lokalnimi mladinskimi centri in nacionalnimi mladinskimi sveti starostnim skupinam, ki še ne morejo voliti, omogočijo udeležbo na vseevropskih simboličnih volitvah v Evropski parlament, da bi mlade, ki še niso dosegli zakonsko določene starostne meje za volilno pravico, spodbudili k dejavnemu sodelovanju v političnih procesih odločanja in tako okrepili kulturo upoštevanja mnenja mladih v politiki. |
| --- | --- |

a)

Države članice spodbujamo, naj v sodelovanju z lokalnimi mladinskimi centri in nacionalnimi mladinskimi sveti starostnim skupinam, ki še ne morejo voliti, omogočijo udeležbo na vseevropskih simboličnih volitvah v Evropski parlament, da bi mlade, ki še niso dosegli zakonsko določene starostne meje za volilno pravico, spodbudili k dejavnemu sodelovanju v političnih procesih odločanja in tako okrepili kulturo upoštevanja mnenja mladih v politiki.

| b) | Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj oblikujejo strategije za podporo mladim, ki želijo kandidirati na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU, pri čemer naj razvijejo skupno in mladim prijazno platformo na evropski ravni za mlade, ki nameravajo kandidirati na volitvah, in zagotovijo gradivo za nadaljnji razvoj podobnih struktur za nacionalne volitve. |
| --- | --- |

b)

Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj oblikujejo strategije za podporo mladim, ki želijo kandidirati na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU, pri čemer naj razvijejo skupno in mladim prijazno platformo na evropski ravni za mlade, ki nameravajo kandidirati na volitvah, in zagotovijo gradivo za nadaljnji razvoj podobnih struktur za nacionalne volitve.

| c) | Državam članicam priporočamo, naj za vse mlade in v vseh državah članicah poskrbijo za kakovostno državljansko vzgojo v šolah in sprejmejo skupni okvir EU, da bi mlade prepričali v njihovo sposobnost za resnično in reprezentativno politično participacijo. |
| --- | --- |

c)

Državam članicam priporočamo, naj za vse mlade in v vseh državah članicah poskrbijo za kakovostno državljansko vzgojo v šolah in sprejmejo skupni okvir EU, da bi mlade prepričali v njihovo sposobnost za resnično in reprezentativno politično participacijo.

| d) | Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj povečajo verodostojnost političnih institucij in jih spodbujajo, da svoje ukrepe utemeljujejo na znanstvenih dejstvih in jih oblikujejo v korist celotne družbe, da mladi ne bi izgubili zaupanja v proces odločanja in politiko. |
| --- | --- |

d)

Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj povečajo verodostojnost političnih institucij in jih spodbujajo, da svoje ukrepe utemeljujejo na znanstvenih dejstvih in jih oblikujejo v korist celotne družbe, da mladi ne bi izgubili zaupanja v proces odločanja in politiko.

Podcilj št. 4: „Zagotavljanje fizičnega prostora za mlade“

| a) | Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj povečajo zavedanje o potrebi po fizičnih prostorih za mlade in spodbujajo možnosti financiranja, usmerjene v njihovo ustvarjanje in vzdrževanje. |
| --- | --- |

a)

Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj povečajo zavedanje o potrebi po fizičnih prostorih za mlade in spodbujajo možnosti financiranja, usmerjene v njihovo ustvarjanje in vzdrževanje.

| b) | Države članice pozivamo k spremembi izobraževalne politike na nacionalni ravni in vzpostavitvi vseevropskih sistemov spremljanja za spodbujanje mladim prijaznih varnih prostorov in pobud. |
| --- | --- |

b)

Države članice pozivamo k spremembi izobraževalne politike na nacionalni ravni in vzpostavitvi vseevropskih sistemov spremljanja za spodbujanje mladim prijaznih varnih prostorov in pobud.

| c) | Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj začnejo spremljati zaščito fizičnega državljanskega prostora za mlade, da bi lahko mladi uresničevali svoje pravice do fizičnih prostorov, ki jih ne bodo ogrožali komercializacija in dvig najemnin. |
| --- | --- |

c)

Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj začnejo spremljati zaščito fizičnega državljanskega prostora za mlade, da bi lahko mladi uresničevali svoje pravice do fizičnih prostorov, ki jih ne bodo ogrožali komercializacija in dvig najemnin.

| d) | Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj z zagotavljanjem mladim prilagojenih in dostopnih informacij o fizičnih prostorih za mlade poskrbijo, da bodo ti prostori odprti za vse in dostopni vsem. |
| --- | --- |

d)

Evropski komisiji in državam članicam priporočamo, naj z zagotavljanjem mladim prilagojenih in dostopnih informacij o fizičnih prostorih za mlade poskrbijo, da bodo ti prostori odprti za vse in dostopni vsem.

Podcilj št. 5: „Zagotavljanje digitaliziranega prostora za mlade“

| a) | Države članice spodbujamo, naj po vsej Evropi opredelijo minimalne digitalne standarde glede infrastrukture, ki vključuje brezplačen brezžični dostop/internet in osnovna digitalna orodja, ki jih uporabljajo mladi. |
| --- | --- |

a)

Države članice spodbujamo, naj po vsej Evropi opredelijo minimalne digitalne standarde glede infrastrukture, ki vključuje brezplačen brezžični dostop/internet in osnovna digitalna orodja, ki jih uporabljajo mladi.

| b) | Evropsko komisijo spodbujamo, naj mladinskemu sektorju nameni posebna sredstva, da bi mladim omogočili digitalno usposabljanje in da bi se lahko izobraževali na tem področju, zlasti mladih z manj priložnostmi. |
| --- | --- |

b)

Evropsko komisijo spodbujamo, naj mladinskemu sektorju nameni posebna sredstva, da bi mladim omogočili digitalno usposabljanje in da bi se lahko izobraževali na tem področju, zlasti mladih z manj priložnostmi.

| c) | Evropski komisiji priporočamo, naj oblikuje okvir na evropski ravni, ki bo spremljal primernost virtualnih prostorov za mlade, da bi se za obstoječe prostore in orodja oblikovale jasne in posodobljene smernice o rabi razumljivega jezika in zbrale informacije na enem mestu ter da bi odpravili ovire za aktivno udejstvovanje mladih v družbenem in političnem procesu. |
| --- | --- |

c)

Evropski komisiji priporočamo, naj oblikuje okvir na evropski ravni, ki bo spremljal primernost virtualnih prostorov za mlade, da bi se za obstoječe prostore in orodja oblikovale jasne in posodobljene smernice o rabi razumljivega jezika in zbrale informacije na enem mestu ter da bi odpravili ovire za aktivno udejstvovanje mladih v družbenem in političnem procesu.

| d) | Priporočamo, da države članice učitelje v formalnih in neformalnih sektorjih usposobijo, da bodo s spodbujanjem zmožnosti mladih za oblikovanje objektivnih sodb zagotovili, da bodo mladi imeli potrebne kompetence in orodja za zaščito pred napačnimi informacijami in sovražnim govorom v virtualnih prostorih. |
| --- | --- |

d)

Priporočamo, da države članice učitelje v formalnih in neformalnih sektorjih usposobijo, da bodo s spodbujanjem zmožnosti mladih za oblikovanje objektivnih sodb zagotovili, da bodo mladi imeli potrebne kompetence in orodja za zaščito pred napačnimi informacijami in sovražnim govorom v virtualnih prostorih.

Podcilj št. 6: „Zagotavljanje trajnostnega financiranja za participacijo mladih“

| a) | Državam članicam priporočamo, naj poskrbijo za večjo prepoznavnost mladinskega dela z izboljšanjem njegove dostopnosti (zlasti s spodbudami za mobilno delo z mladimi na podeželskih in oddaljenih območjih ter s težje dosegljivimi mladimi) in njegovim priznanjem (z uradnim priznanjem poklica ter ob aktivnem partnerstvu s sektorjem formalnega izobraževanja in lokalnimi akterji). |
| --- | --- |

a)

Državam članicam priporočamo, naj poskrbijo za večjo prepoznavnost mladinskega dela z izboljšanjem njegove dostopnosti (zlasti s spodbudami za mobilno delo z mladimi na podeželskih in oddaljenih območjih ter s težje dosegljivimi mladimi) in njegovim priznanjem (z uradnim priznanjem poklica ter ob aktivnem partnerstvu s sektorjem formalnega izobraževanja in lokalnimi akterji).

| b) | Državam članicam priporočamo, naj utrdijo položaj in vlogo mladinskega dela pri družbenih vprašanjih (partnerstva v lokalnih pobudah, dogodkih, tekmovanjih in projektih) ter zagotovijo njegovo družbeno priznanje (valorizacija mladinskega dela). |
| --- | --- |

b)

Državam članicam priporočamo, naj utrdijo položaj in vlogo mladinskega dela pri družbenih vprašanjih (partnerstva v lokalnih pobudah, dogodkih, tekmovanjih in projektih) ter zagotovijo njegovo družbeno priznanje (valorizacija mladinskega dela).

| c) | Državam članicam in Evropski komisiji priporočamo, naj podprejo oblikovanje splošnega načrta okrevanja za mlade v EU in se k temu zavežejo, pri čemer naj se na evropski, nacionalni in lokalni ravni sprejmejo posebni ukrepi, ki bodo usmerjeni v mladinsko delo in participacijo mladih, da bi bilo mogoče premagati težave, ki jih je pandemija še povečala. |
| --- | --- |

c)

Državam članicam in Evropski komisiji priporočamo, naj podprejo oblikovanje splošnega načrta okrevanja za mlade v EU in se k temu zavežejo, pri čemer naj se na evropski, nacionalni in lokalni ravni sprejmejo posebni ukrepi, ki bodo usmerjeni v mladinsko delo in participacijo mladih, da bi bilo mogoče premagati težave, ki jih je pandemija še povečala.

Podcilj št. 7: „Zagotavljanje relevantnih informacij, prilagojenih mladim“

| a) | Državam članicam priporočamo, naj v nacionalne učne načrte za osnovno in srednje izobraževanje, ki se bodo oblikovali in skrbno spremljali v sodelovanju z ustreznimi mladinskimi organizacijami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter medijskimi delavci, uvedejo redni pouk za medijsko in informacijsko pismenost, hkrati pa zagotovijo redno usposabljanje učiteljev po vsej državi, ki se bo sofinanciralo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

a)

Državam članicam priporočamo, naj v nacionalne učne načrte za osnovno in srednje izobraževanje, ki se bodo oblikovali in skrbno spremljali v sodelovanju z ustreznimi mladinskimi organizacijami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter medijskimi delavci, uvedejo redni pouk za medijsko in informacijsko pismenost, hkrati pa zagotovijo redno usposabljanje učiteljev po vsej državi, ki se bo sofinanciralo iz proračuna EU.

| b) | Države članice in Evropsko komisijo pozivamo, naj v svoje strategije za mlade v skladu z Evropsko listino o informiranju vključijo zagotavljanje kakovostnih informacij in svetovanja za mlade ter zagotovijo sredstva za nacionalni usklajevalni organ za obveščanje mladih, da bi mladi imeli dostop do ustreznih informacij na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

b)

Države članice in Evropsko komisijo pozivamo, naj v svoje strategije za mlade v skladu z Evropsko listino o informiranju vključijo zagotavljanje kakovostnih informacij in svetovanja za mlade ter zagotovijo sredstva za nacionalni usklajevalni organ za obveščanje mladih, da bi mladi imeli dostop do ustreznih informacij na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| c) | Evropski komisiji priporočamo, naj oblikuje komunikacijsko strategijo EU za mlade, ki bo državam članicam zagotavljala smernice glede soustvarjanja komunikacije z mladimi v zvezi s politikami in publikacijami, ki se nanašajo na mlade, poleg tega pa zagotovila, da bo ta komunikacija objavljena na Evropskem mladinskem portalu, kjer bosta lahko potekala razprava in dialog z mladimi. |
| --- | --- |

c)

Evropski komisiji priporočamo, naj oblikuje komunikacijsko strategijo EU za mlade, ki bo državam članicam zagotavljala smernice glede soustvarjanja komunikacije z mladimi v zvezi s politikami in publikacijami, ki se nanašajo na mlade, poleg tega pa zagotovila, da bo ta komunikacija objavljena na Evropskem mladinskem portalu, kjer bosta lahko potekala razprava in dialog z mladimi.

---

PRILOGA II

Viri:

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1),

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih sedmega cikla mladinskega dialoga EU Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 212 I, 26.6.2020, str. 1),

Resolucija Sveta in predstavnikov držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi – Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 189, 5.6.2019, str. 1),

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (UL C 241, 21.6.2021, str. 3),

Sklepi Sveta, Mladi v zunanjem delovanju, Generalni sekretariat Sveta, dok. 8629/20 z dne 5. junija 2020,

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (UL C 415, 1.12.2020, str. 16),

Resolucija Sveta o strukturiranem dialogu in prihodnjem razvoju dialoga z mladimi v okviru politik za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018 (UL C 189, 15.6.2017, str. 1),

CIVICUS, Poročila o stanju civilne družbe (State of Civil Society Reports) 2016, Johannesburg, SOCS2016 (civicus.org).

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/9

---

Resolucija Sveta o novem evropskem programu za izobraževanje odraslih 2021–2030

(2021/C 504/02)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB UPOŠTEVANJU:

Za pozitivno soočenje s prihodnostjo je odločilnega pomena ukrepati na podlagi učnih potreb odraslih in poskrbeti za možnosti za formalno, neformalno in priložnostno učenje, ki lahko zagotovijo vse potrebno znanje, spretnosti in kompetence za Evropo, ki bo vključujoča, trajnostna in socialno pravična ter bolj odporna. Ko krmarimo skozi vse bolj zapletene in pogoste prehode (še posebej z digitalnim in zelenim prehodom) ter se odzivamo na sedanje in prihodnje izzive (kot so podnebne spremembe, demografija, tehnologija, zdravje itd.), lahko izobraževanje odraslih – kot pomemben del vseživljenjskega učenja – prispeva k okrepitvi moči in odpornosti gospodarstev in družb. Poleg tega je pomembno zagotoviti potrebne pogoje, da bi ljudje s svojimi odločitvami postali nosilci sprememb.

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 1. | Voditelji in voditeljice EU so na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast v Göteborgu leta 2017 skupaj razglasili evropski steber socialnih pravic, ki kot prvo načelo določa pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja za vse, kot četrto pa pravico do podpore za iskanje zaposlitve, usposabljanje in prekvalifikacijo ter pravico do prenosa socialne zaščite in pravic do usposabljanja med poklicnimi prehodi. |
| --- | --- |

1.

Voditelji in voditeljice EU so na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast v Göteborgu leta 2017 skupaj razglasili evropski steber socialnih pravic, ki kot prvo načelo določa pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja za vse, kot četrto pa pravico do podpore za iskanje zaposlitve, usposabljanje in prekvalifikacijo ter pravico do prenosa socialne zaščite in pravic do usposabljanja med poklicnimi prehodi.

| 2. | Evropski svet je v sklepih z dne 14. decembra 2017 (1) izobraževanje izpostavil kot ključno pri oblikovanju vključujoče in kohezivne družbe ter pri ohranjanju evropske konkurenčnosti. S tem sta bila izobraževanje in usposabljanje prvič postavljena v središče evropske politične agende. |
| --- | --- |

2.

Evropski svet je v sklepih z dne 14. decembra 2017 (1) izobraževanje izpostavil kot ključno pri oblikovanju vključujoče in kohezivne družbe ter pri ohranjanju evropske konkurenčnosti. S tem sta bila izobraževanje in usposabljanje prvič postavljena v središče evropske politične agende.

| 3. | Voditelji in voditeljice EU so se v strateški agendi EU 2019–2024 dogovorili o povečanju naložb v znanja in spretnosti ter izobraževanje. |
| --- | --- |

3.

Voditelji in voditeljice EU so se v strateški agendi EU 2019–2024 dogovorili o povečanju naložb v znanja in spretnosti ter izobraževanje.

| 4. | Voditelji in voditeljice EU so se 7. maja 2021 srečali na socialnem vrhu v Portu, na katerem so se odločili izobraževanje ter znanja in spretnosti postaviti v središče političnih ukrepov ter s tem poglobiti izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

4.

Voditelji in voditeljice EU so se 7. maja 2021 srečali na socialnem vrhu v Portu, na katerem so se odločili izobraževanje ter znanja in spretnosti postaviti v središče političnih ukrepov ter s tem poglobiti izvajanje evropskega stebra socialnih pravic.

| 5. | Voditelji in voditeljice EU so v sklepih Evropskega sveta iz junija 2021 pozdravili krovne cilje EU glede delovnih mest, znanja in spretnosti ter zmanjšanja revščine, ki so določeni v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic skladno z izjavo iz Porta, tudi cilj na ravni EU, v skladu s katerim naj bi bilo vsako leto do leta 2030 v izobraževanje vključenih najmanj 60 % odraslih. |
| --- | --- |

5.

Voditelji in voditeljice EU so v sklepih Evropskega sveta iz junija 2021 pozdravili krovne cilje EU glede delovnih mest, znanja in spretnosti ter zmanjšanja revščine, ki so določeni v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic skladno z izjavo iz Porta, tudi cilj na ravni EU, v skladu s katerim naj bi bilo vsako leto do leta 2030 v izobraževanje vključenih najmanj 60 % odraslih.

| 6. | Upoštevati bi bilo treba ustrezne referenčne dokumente iz Priloge III k tej resoluciji; |
| --- | --- |

6.

Upoštevati bi bilo treba ustrezne referenčne dokumente iz Priloge III k tej resoluciji;

IN OB UPOŠTEVANJU:

| 7. | prenovljenega evropskega programa za izobraževanje odraslih, ki ga je Svet Evropske unije sprejel leta 2011, da bi se nadaljevalo, dopolnilo in utrdilo delo na področju izobraževanja odraslih v okviru štirih strateških ciljev, ki jih je Svet opredelil v strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020); |
| --- | --- |

7.

prenovljenega evropskega programa za izobraževanje odraslih, ki ga je Svet Evropske unije sprejel leta 2011, da bi se nadaljevalo, dopolnilo in utrdilo delo na področju izobraževanja odraslih v okviru štirih strateških ciljev, ki jih je Svet opredelil v strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020);

| 8. | Priporočila Sveta o poteh izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (iz leta 2016), v katerem so poudarjene specifične potrebe odraslih, zlasti nizkokvalificiranih in nezaposlenih ter pripadnikov ranljivih skupin, ki potrebujejo dodatno pozornost in podporo za izboljšanje osnovnih znanj in spretnosti ter napredek; |
| --- | --- |

8.

Priporočila Sveta o poteh izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (iz leta 2016), v katerem so poudarjene specifične potrebe odraslih, zlasti nizkokvalificiranih in nezaposlenih ter pripadnikov ranljivih skupin, ki potrebujejo dodatno pozornost in podporo za izboljšanje osnovnih znanj in spretnosti ter napredek;

| 9. | poročila „Uspehi prenovljenega evropskega programa za izobraževanje odraslih“ (Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning) (iz leta 2019), v katerem so preučeni uspehi v obdobju 2011–2018. V poročilu so identificirana tudi porajajoča se vprašanja in prednostne naloge, ki bi jih bilo mogoče upoštevati v obdobju po letu 2020, vključno z nadaljnjim delom na področju upravljanja, ponudbe in udeležbe, prožnosti in dostopa ter zagotavljanja kakovosti. |
| --- | --- |

9.

poročila „Uspehi prenovljenega evropskega programa za izobraževanje odraslih“ (Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning) (iz leta 2019), v katerem so preučeni uspehi v obdobju 2011–2018. V poročilu so identificirana tudi porajajoča se vprašanja in prednostne naloge, ki bi jih bilo mogoče upoštevati v obdobju po letu 2020, vključno z nadaljnjim delom na področju upravljanja, ponudbe in udeležbe, prožnosti in dostopa ter zagotavljanja kakovosti.

| 10. | evropskega programa znanj in spretnosti za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (iz leta 2020), v katerem je med drugim predlagan ukrep 8 „življenjske veščine“, v skladu s katerim naj bi Komisija in države članice pripravile nove prednostne naloge za evropski program za izobraževanje odraslih, da bi se ustvarili celostni, kakovostni in vključujoči sistemi izobraževanja odraslih; |
| --- | --- |

10.

evropskega programa znanj in spretnosti za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (iz leta 2020), v katerem je med drugim predlagan ukrep 8 „življenjske veščine“, v skladu s katerim naj bi Komisija in države članice pripravile nove prednostne naloge za evropski program za izobraževanje odraslih, da bi se ustvarili celostni, kakovostni in vključujoči sistemi izobraževanja odraslih;

| 11. | Priporočila Sveta o poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost ter Osnabrüške deklaracije o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (oba iz leta 2020), ki pozivata k nadaljnjem razvoju tovrstnega izobraževanja in usposabljanja kot privlačne in visokokakovostne poti do delovnih mest in za življenje, pa tudi k ozaveščevanju odraslih, da je izobraževanje vseživljenjski proces; |
| --- | --- |

11.

Priporočila Sveta o poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost ter Osnabrüške deklaracije o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (oba iz leta 2020), ki pozivata k nadaljnjem razvoju tovrstnega izobraževanja in usposabljanja kot privlačne in visokokakovostne poti do delovnih mest in za življenje, pa tudi k ozaveščevanju odraslih, da je izobraževanje vseživljenjski proces;

| 12. | Resolucije Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše, ki za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju za obdobje do leta 2030 (2021–2030) predvideva, da naj bi potekalo z vključujočim, celostnim in vseživljenjskim pristopom k učenju, ter nadalje navaja, da vseživljenjsko učenje vključuje vse oblike in ravni izobraževanja in usposabljanja od predšolske vzgoje in varstva do izobraževanja odraslih, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter terciarnim izobraževanjem; |
| --- | --- |

12.

Resolucije Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše, ki za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju za obdobje do leta 2030 (2021–2030) predvideva, da naj bi potekalo z vključujočim, celostnim in vseživljenjskim pristopom k učenju, ter nadalje navaja, da vseživljenjsko učenje vključuje vse oblike in ravni izobraževanja in usposabljanja od predšolske vzgoje in varstva do izobraževanja odraslih, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter terciarnim izobraževanjem;

UGOTAVLJA NASLEDNJE:

| 13. | Modeli izobraževanja odraslih se med državami članicami Evropske unije razlikujejo glede na njihove nacionalne, regionalne in lokalne potrebe, okoliščine, politike, strategije in tradicije. Iz poročil je razvidno, da so po prilagoditvah izobraževanja odraslih in učnih okolij zaradi pandemije COVID-19 izobraževalne prakse po Evropi zdaj še bolj raznolike (2). |
| --- | --- |

13.

Modeli izobraževanja odraslih se med državami članicami Evropske unije razlikujejo glede na njihove nacionalne, regionalne in lokalne potrebe, okoliščine, politike, strategije in tradicije. Iz poročil je razvidno, da so po prilagoditvah izobraževanja odraslih in učnih okolij zaradi pandemije COVID-19 izobraževalne prakse po Evropi zdaj še bolj raznolike (2).

| 14. | V Pregledu izobraževanja in usposabljanja 2020 (3) je navedeno, da je vključenost odraslih v izobraževanje nizka, saj je bilo v EU povprečno 10,8 % odraslih (11,9 % žensk in 9,8 % moških) v starostni skupini 25–64 let vključenih v izobraževanje v zadnjih štirih tednih pred raziskavo 2019. Podatki Eurostata za leto 2020 celo kažejo, da je vključenost odraslih v izobraževanje nižja kot pred pandemijo COVID-19: v EU je bilo povprečno le 9,2 % odraslih (10 % žensk in 8,3 % moških) v starostni skupini 25–64 let vključenih v izobraževanje v zadnjih štirih tednih pred raziskavo. |
| --- | --- |

14.

V Pregledu izobraževanja in usposabljanja 2020 (3) je navedeno, da je vključenost odraslih v izobraževanje nizka, saj je bilo v EU povprečno 10,8 % odraslih (11,9 % žensk in 9,8 % moških) v starostni skupini 25–64 let vključenih v izobraževanje v zadnjih štirih tednih pred raziskavo 2019. Podatki Eurostata za leto 2020 celo kažejo, da je vključenost odraslih v izobraževanje nižja kot pred pandemijo COVID-19: v EU je bilo povprečno le 9,2 % odraslih (10 % žensk in 8,3 % moških) v starostni skupini 25–64 let vključenih v izobraževanje v zadnjih štirih tednih pred raziskavo.

| 15. | Iz poročila Eurydice z naslovom Izobraževanje in usposabljanje odraslih v Evropi: vzpostavljanje vključujočih poti do znanj in spretnosti ter kvalifikacij (Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications) je razvidno, da približno eden od petih odraslih v EU ni zaključil višjega sekundarnega izobraževanja in da ima precejšen delež odraslih v Evropi nizko stopnjo bralne in matematične pismenosti ter/ali digitalnih znanj in spretnosti. Razlike med državami so tudi pri vključenosti odraslih v izobraževanje in usposabljanje, za vse pa velja, da ima večina izobraževalnih dejavnosti, v katerih sodelujejo odrasli, neformalni značaj. |
| --- | --- |

15.

Iz poročila Eurydice z naslovom Izobraževanje in usposabljanje odraslih v Evropi: vzpostavljanje vključujočih poti do znanj in spretnosti ter kvalifikacij (Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications) je razvidno, da približno eden od petih odraslih v EU ni zaključil višjega sekundarnega izobraževanja in da ima precejšen delež odraslih v Evropi nizko stopnjo bralne in matematične pismenosti ter/ali digitalnih znanj in spretnosti. Razlike med državami so tudi pri vključenosti odraslih v izobraževanje in usposabljanje, za vse pa velja, da ima večina izobraževalnih dejavnosti, v katerih sodelujejo odrasli, neformalni značaj.

PRIZNAVA NASLEDNJE:

| 16. | Z novo kulturo učenja bi morali poudariti, kako pomembna so osnovna znanja in spretnosti za vse ter stalno pridobivanje ustreznega znanja, spretnosti in kompetenc na vseh ravneh v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja skozi vse življenje. Posamezniki, ki verjamejo v koristnost vseživljenjskega učenja, so bolje usposobljeni za prilagajanje novim okoliščinam ter za razvoj znanj in spretnosti, ki jih potrebujejo za zaposlitev, pa tudi za polno participacijo v družbi in osebni razvoj. |
| --- | --- |

16.

Z novo kulturo učenja bi morali poudariti, kako pomembna so osnovna znanja in spretnosti za vse ter stalno pridobivanje ustreznega znanja, spretnosti in kompetenc na vseh ravneh v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja skozi vse življenje. Posamezniki, ki verjamejo v koristnost vseživljenjskega učenja, so bolje usposobljeni za prilagajanje novim okoliščinam ter za razvoj znanj in spretnosti, ki jih potrebujejo za zaposlitev, pa tudi za polno participacijo v družbi in osebni razvoj.

| 17. | Izobraževanje odraslih ima v strateškem okviru za evropsko sodelovanje pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora posebno mesto, in sicer v strateški prednostni nalogi o „vsesplošnem uresničevanju načela vseživljenjskega učenja in mobilnosti“ – kar dandanes potrebujemo bolj kot kdaj koli prej zaradi izzivov, povezanih z okrevanjem po krizi zaradi COVID-19, potrebe po odpornosti, pa tudi zaradi spreminjajočih se potreb na trgu dela, neskladij v znanju in spretnostih, zelenega in digitalnega prehoda ter še vedno visokega števila odraslih v Evropi z nizkimi ravnmi osnovnega znanja, spretnosti in kompetenc. |
| --- | --- |

17.

Izobraževanje odraslih ima v strateškem okviru za evropsko sodelovanje pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora posebno mesto, in sicer v strateški prednostni nalogi o „vsesplošnem uresničevanju načela vseživljenjskega učenja in mobilnosti“ – kar dandanes potrebujemo bolj kot kdaj koli prej zaradi izzivov, povezanih z okrevanjem po krizi zaradi COVID-19, potrebe po odpornosti, pa tudi zaradi spreminjajočih se potreb na trgu dela, neskladij v znanju in spretnostih, zelenega in digitalnega prehoda ter še vedno visokega števila odraslih v Evropi z nizkimi ravnmi osnovnega znanja, spretnosti in kompetenc.

| 18. | Obravnavati je treba razdrobljenost izobraževanja odraslih med sektorji, področji politike in pravnimi okviri. Potreben je dialog z vsemi stranmi, da bi se zagotovila skupna vizija za večjo ponudbo izobraževanja odraslih, v kateri bo upoštevana socialna razsežnost izobraževanja odraslih, pa tudi njihova zaposljivost. Ker imajo posamezniki, delodajalci in država koristi od izobraževanja odraslih, je treba priznati odgovornost in prispevek vsake strani. |
| --- | --- |

18.

Obravnavati je treba razdrobljenost izobraževanja odraslih med sektorji, področji politike in pravnimi okviri. Potreben je dialog z vsemi stranmi, da bi se zagotovila skupna vizija za večjo ponudbo izobraževanja odraslih, v kateri bo upoštevana socialna razsežnost izobraževanja odraslih, pa tudi njihova zaposljivost. Ker imajo posamezniki, delodajalci in država koristi od izobraževanja odraslih, je treba priznati odgovornost in prispevek vsake strani.

| 19. | Nadvse pomembno je spodbujati večjo ozaveščenost delodajalcev, da izobraževanje odraslih prispeva h kakovosti delovnih procesov in rezultatov ter h kakovosti same angažiranosti delavcev pri delu. Izobraževanje odraslih lahko prispeva k produktivnosti, konkurenčnosti, socialni vključenosti, enakosti spolov, ustvarjalnosti, inovativnosti in podjetništvu. Je pomemben dejavnik, ki delodajalce spodbuja k dejavnejši vlogi pri podpiranju izpopolnjevanja in prekvalificiranja ter pri stalnem izboljševanju zaposljivosti in prehodov na trgu dela njihovih zaposlenih. Zato je pomembno kulturo učenja uvesti na vseh delovnih mestih ter načrtovati in organizirati učne možnosti na delovnih mestih, ki bi jih morali spodbujati in podpirati vsi deležniki. |
| --- | --- |

19.

Nadvse pomembno je spodbujati večjo ozaveščenost delodajalcev, da izobraževanje odraslih prispeva h kakovosti delovnih procesov in rezultatov ter h kakovosti same angažiranosti delavcev pri delu. Izobraževanje odraslih lahko prispeva k produktivnosti, konkurenčnosti, socialni vključenosti, enakosti spolov, ustvarjalnosti, inovativnosti in podjetništvu. Je pomemben dejavnik, ki delodajalce spodbuja k dejavnejši vlogi pri podpiranju izpopolnjevanja in prekvalificiranja ter pri stalnem izboljševanju zaposljivosti in prehodov na trgu dela njihovih zaposlenih. Zato je pomembno kulturo učenja uvesti na vseh delovnih mestih ter načrtovati in organizirati učne možnosti na delovnih mestih, ki bi jih morali spodbujati in podpirati vsi deležniki.

| 20. | Vendar mora biti izobraževanje odraslih več kot le razvoj znanj in spretnosti, povezanih z delom. Pomembno je tudi spodbujati večjo ozaveščenost prebivalstva o pomenu in koristih vključenosti v vseživljenjsko učenje. Izobraževanje odraslih bi moralo biti prek prožnih formalnih, neformalnih in priložnostnih poti povezano z vsemi vrstami in ravnmi izobraževanja in usposabljanja, vključno z visokošolskim izobraževanjem. |
| --- | --- |

20.

Vendar mora biti izobraževanje odraslih več kot le razvoj znanj in spretnosti, povezanih z delom. Pomembno je tudi spodbujati večjo ozaveščenost prebivalstva o pomenu in koristih vključenosti v vseživljenjsko učenje. Izobraževanje odraslih bi moralo biti prek prožnih formalnih, neformalnih in priložnostnih poti povezano z vsemi vrstami in ravnmi izobraževanja in usposabljanja, vključno z visokošolskim izobraževanjem.

| 21. | Izobraževanje odraslih lahko izboljša življenjske in delovne priložnosti za odrasle, ne glede na njihove socialno-demografske in osebne okoliščine. Razmisliti bi morali o vključitvi osebne odgovornosti za poklicni razvoj v okvir vseživljenjskega poklicnega usmerjanja in pomoči. Poleg tega lahko izobraževanje odraslih prispeva k aktivnemu državljanstvu in skupnostnemu učenju. Podpira tudi osebni, socialni in poklicni razvoj in izpolnjenost, zdravje in dobro počutje v skladu s sedanjimi in prihodnjimi potrebami, talenti in željami posameznika. Izobraževanje odraslih ima ključno vlogo pri odzivanju na sedanje in prihodnje izzive in priložnosti v življenju in na delovnem mestu, kar ustvarja trajnostne skupnosti. |
| --- | --- |

21.

Izobraževanje odraslih lahko izboljša življenjske in delovne priložnosti za odrasle, ne glede na njihove socialno-demografske in osebne okoliščine. Razmisliti bi morali o vključitvi osebne odgovornosti za poklicni razvoj v okvir vseživljenjskega poklicnega usmerjanja in pomoči. Poleg tega lahko izobraževanje odraslih prispeva k aktivnemu državljanstvu in skupnostnemu učenju. Podpira tudi osebni, socialni in poklicni razvoj in izpolnjenost, zdravje in dobro počutje v skladu s sedanjimi in prihodnjimi potrebami, talenti in željami posameznika. Izobraževanje odraslih ima ključno vlogo pri odzivanju na sedanje in prihodnje izzive in priložnosti v življenju in na delovnem mestu, kar ustvarja trajnostne skupnosti.

| 22. | Zaradi učinkov demografskih sprememb ter zelenega in digitalnega prehoda so potrebni novi pristopi, s katerimi bi spodbudili vključenost odraslih, tudi tistih, ki jih učne dejavnosti ne zanimajo toliko, in starostno skupino nad 65 let, v izobraževanje, da bi podprli njihovo polno integracijo in participacijo v družbi. |
| --- | --- |

22.

Zaradi učinkov demografskih sprememb ter zelenega in digitalnega prehoda so potrebni novi pristopi, s katerimi bi spodbudili vključenost odraslih, tudi tistih, ki jih učne dejavnosti ne zanimajo toliko, in starostno skupino nad 65 let, v izobraževanje, da bi podprli njihovo polno integracijo in participacijo v družbi.

POUDARJA NASLEDNJE:

| 23. | Za izobraževanje odraslih je potreben celosten pristop, vključno s sodelovanjem med različnimi sektorji in deležniki, ter učinkovito usklajevanje na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer je treba upoštevati različne modele izobraževanja odraslih v Evropski uniji in v celoti spoštovati posebne pristojnosti različnih ravni politike. |
| --- | --- |

23.

Za izobraževanje odraslih je potreben celosten pristop, vključno s sodelovanjem med različnimi sektorji in deležniki, ter učinkovito usklajevanje na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer je treba upoštevati različne modele izobraževanja odraslih v Evropski uniji in v celoti spoštovati posebne pristojnosti različnih ravni politike.

SE ZATO STRINJA O NASLEDNJEM:

| 24. | Splošni cilj novega evropskega programa za izobraževanje odraslih 2021–2030 (NEAAL 2030) bo do vključno leta 2030 povečati in izboljšati zagotavljanje, spodbujanje in uporabo možnosti za formalno, neformalno in priložnostno učenje za vse. |
| --- | --- |

24.

Splošni cilj novega evropskega programa za izobraževanje odraslih 2021–2030 (NEAAL 2030) bo do vključno leta 2030 povečati in izboljšati zagotavljanje, spodbujanje in uporabo možnosti za formalno, neformalno in priložnostno učenje za vse.

| 25. | Glavna prednostna področja NEAAL 2030 zagotavljajo kontinuiteto dela in nadaljnji razvoj izobraževanja odraslih, kot je opisano v nadaljevanju in podrobno opisano v Prilogi I k tej resoluciji:






  — | upravljanje, |
| --- | --- | --- |

25.

Glavna prednostna področja NEAAL 2030 zagotavljajo kontinuiteto dela in nadaljnji razvoj izobraževanja odraslih, kot je opisano v nadaljevanju in podrobno opisano v Prilogi I k tej resoluciji:

—

upravljanje,

| — | ponudba in izraba možnosti za vseživljenjsko učenje, |
| --- | --- |

—

ponudba in izraba možnosti za vseživljenjsko učenje,

| — | dostopnost in prožnost, |
| --- | --- |

—

dostopnost in prožnost,

| — | kakovost, pravičnost, inkluzija in uspeh pri izobraževanju odraslih, |
| --- | --- |

—

kakovost, pravičnost, inkluzija in uspeh pri izobraževanju odraslih,

| — | zeleni in digitalni prehod. |
| --- | --- |

—

zeleni in digitalni prehod.

SE OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI IN NACIONALNIH OKOLIŠČIN DRŽAV ČLANIC NADALJE STRINJA O NASLEDNJIH IZVEDBENIH INSTRUMENTI:

| 26. | Odprta metoda usklajevanja: Države članice in Komisija bodo do leta 2030 tesno sodelovale, da bi ocenile opravljeno delo na tehnični ravni, ovrednotile proces in njegove rezultate z odprto metodo koordinacije in prevzele odgovornost za proces na svojem področju pristojnosti na nacionalni, regionalni ali evropski ravni. To bi bilo treba storiti v posvetovanju z delovno skupino za izobraževanje odraslih, vzpostavljeno kot del strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), ter mrežo nacionalnih koordinatorjev za izobraževanje odraslih. |
| --- | --- |

26.

Odprta metoda usklajevanja: Države članice in Komisija bodo do leta 2030 tesno sodelovale, da bi ocenile opravljeno delo na tehnični ravni, ovrednotile proces in njegove rezultate z odprto metodo koordinacije in prevzele odgovornost za proces na svojem področju pristojnosti na nacionalni, regionalni ali evropski ravni. To bi bilo treba storiti v posvetovanju z delovno skupino za izobraževanje odraslih, vzpostavljeno kot del strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), ter mrežo nacionalnih koordinatorjev za izobraževanje odraslih.

| 27. | Vzajemno učenje: Vzajemno učenje je ključni element NEAAL 2030, saj zagotavlja priložnost za prepoznavanje dobrih praks v različnih državah članicah in učenje iz njih. Vzajemno učenje, pri katerem sodelujejo ustrezni deležniki, bo omogočeno na načine, kot so dejavnosti vzajemnega učenja, vzajemno svetovanje ter izmenjava najboljših politik in praks, konference, seminarji, forumi na visoki ravni in strokovne skupine, pa tudi s študijami in analizami, mrežami (vključno s spletnimi) in drugimi oblikami razširjanja ter z jasno prepoznavnostjo rezultatov. |
| --- | --- |

27.

Vzajemno učenje: Vzajemno učenje je ključni element NEAAL 2030, saj zagotavlja priložnost za prepoznavanje dobrih praks v različnih državah članicah in učenje iz njih. Vzajemno učenje, pri katerem sodelujejo ustrezni deležniki, bo omogočeno na načine, kot so dejavnosti vzajemnega učenja, vzajemno svetovanje ter izmenjava najboljših politik in praks, konference, seminarji, forumi na visoki ravni in strokovne skupine, pa tudi s študijami in analizami, mrežami (vključno s spletnimi) in drugimi oblikami razširjanja ter z jasno prepoznavnostjo rezultatov.

| 28. | Učinkovito upravljanje: NEAAL 2030 je sestavni del strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030). |
| --- | --- |

28.

Učinkovito upravljanje: NEAAL 2030 je sestavni del strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030).

| 29. | Spremljanje procesa: Redno spremljanje napredka pri doseganju ciljev na ravni EU (4) z kazalniki na ravni EU (podrobno opisanimi v Prilogi II k tej resoluciji), ki se uporabljajo pri sistematičnem zbiranju in analizi mednarodno primerljivih podatkov, bistveno prispeva k oblikovanju politik, temelječem na dejstvih, brez ustvarjanja dodatnih obremenitev za države članice. Z letnim spremljanjem, ki bo potekalo v okviru Pregleda izobraževanja in usposabljanja ter procesa evropskega semestra (z revidiranim pregledom socialnih kazalnikov), se bo spremljal napredek pri doseganju vseh dogovorjenih ciljev na ravni EU na področju izobraževanja odraslih. Cilje in kazalnike na ravni EU bi bilo treba spremljati in ocenjevati v sodelovanju s stalno skupino za kazalnike in merila ter pregledati leta 2023. |
| --- | --- |

29.

Spremljanje procesa: Redno spremljanje napredka pri doseganju ciljev na ravni EU (4) z kazalniki na ravni EU (podrobno opisanimi v Prilogi II k tej resoluciji), ki se uporabljajo pri sistematičnem zbiranju in analizi mednarodno primerljivih podatkov, bistveno prispeva k oblikovanju politik, temelječem na dejstvih, brez ustvarjanja dodatnih obremenitev za države članice. Z letnim spremljanjem, ki bo potekalo v okviru Pregleda izobraževanja in usposabljanja ter procesa evropskega semestra (z revidiranim pregledom socialnih kazalnikov), se bo spremljal napredek pri doseganju vseh dogovorjenih ciljev na ravni EU na področju izobraževanja odraslih. Cilje in kazalnike na ravni EU bi bilo treba spremljati in ocenjevati v sodelovanju s stalno skupino za kazalnike in merila ter pregledati leta 2023.

| 30. | Pridobivanje znanja in politika za izobraževanje mladih, temelječa na dejstvih: Kjer je to mogoče, je treba z vrsto orodij nadalje razviti poglobljeno analizo podatkov in raziskave na mednarodni, evropski in nacionalni ravni ter se pri tem opreti na delo Eurostata, mreže Eurydice, CEDEFOP, Evropske fundacije za usposabljanje (ETF), Eurofounda, OECD in drugih organizacij. Analiza bi morala vključevati tudi spremljanje ranljivih skupin odraslih in podatke o naložbah v izobraževanje in usposabljanje, med drugim po možnosti tudi na ravni delodajalcev in lokalnih skupnosti. Za preoblikovanje delovnih mest ter obsežna prizadevanja za izpopolnjevanje in preusposabljanje so potrebni zanesljivi in ciljno usmerjeni podatki o znanjih in spretnostih, na podlagi katerih bo mogoče opredeliti prihodnje potrebe po znanjih in spretnostih na trgu dela. To bo odraslim pomagalo pri njihovem vseživljenjskem poklicnem razvoju ter jim olajšalo prehode na trgu dela, pa tudi družbene prehode. |
| --- | --- |

30.

Pridobivanje znanja in politika za izobraževanje mladih, temelječa na dejstvih: Kjer je to mogoče, je treba z vrsto orodij nadalje razviti poglobljeno analizo podatkov in raziskave na mednarodni, evropski in nacionalni ravni ter se pri tem opreti na delo Eurostata, mreže Eurydice, CEDEFOP, Evropske fundacije za usposabljanje (ETF), Eurofounda, OECD in drugih organizacij. Analiza bi morala vključevati tudi spremljanje ranljivih skupin odraslih in podatke o naložbah v izobraževanje in usposabljanje, med drugim po možnosti tudi na ravni delodajalcev in lokalnih skupnosti. Za preoblikovanje delovnih mest ter obsežna prizadevanja za izpopolnjevanje in preusposabljanje so potrebni zanesljivi in ciljno usmerjeni podatki o znanjih in spretnostih, na podlagi katerih bo mogoče opredeliti prihodnje potrebe po znanjih in spretnostih na trgu dela. To bo odraslim pomagalo pri njihovem vseživljenjskem poklicnem razvoju ter jim olajšalo prehode na trgu dela, pa tudi družbene prehode.

| 31. | Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami: Pomembno je okrepiti tako sodelovanje z organizacijami, ko so OECD (zlasti z uporabo rezultatov programa za mednarodno ocenjevanje kompetenc odraslih (PIAAC)), ZN (zlasti z Unescom in MOD) in Svet Evrope, kot tudi v okviru zadevnih regionalnih ali globalnih pobud. |
| --- | --- |

31.

Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami: Pomembno je okrepiti tako sodelovanje z organizacijami, ko so OECD (zlasti z uporabo rezultatov programa za mednarodno ocenjevanje kompetenc odraslih (PIAAC)), ZN (zlasti z Unescom in MOD) in Svet Evrope, kot tudi v okviru zadevnih regionalnih ali globalnih pobud.

| 32. | Financiranje: Izobraževanje odraslih se financira iz različnih instrumentov, ki se napajajo iz različnih virov. Po možnosti in kjer je to ustrezno bi ga moralo v skladu z načelom subsidiarnosti podpirati stalno in redno financiranje in ne subvencije za projekte ali programe. Pristopi financiranja, ki temeljijo na deljeni odgovornosti javnih in zasebnih deležnikov, lahko prispevajo k večjemu obsegu in intenzivnosti sredstev – |
| --- | --- |

32.

Financiranje: Izobraževanje odraslih se financira iz različnih instrumentov, ki se napajajo iz različnih virov. Po možnosti in kjer je to ustrezno bi ga moralo v skladu z načelom subsidiarnosti podpirati stalno in redno financiranje in ne subvencije za projekte ali programe. Pristopi financiranja, ki temeljijo na deljeni odgovornosti javnih in zasebnih deležnikov, lahko prispevajo k večjemu obsegu in intenzivnosti sredstev –

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI IN V SKLADU Z NACIONALNIMI OKOLIŠČINAMI:

| 33. | svoja prizadevanja v obdobju 2021–2030 osredotočijo na prednostna področja iz Priloge I in tako prispevajo tudi k izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri oblikovanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021-2030), kadar je to ustrezno in v skladu z njihovimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi razmerami, okoliščinami in zakonodajo; |
| --- | --- |

33.

svoja prizadevanja v obdobju 2021–2030 osredotočijo na prednostna področja iz Priloge I in tako prispevajo tudi k izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri oblikovanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021-2030), kadar je to ustrezno in v skladu z njihovimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi razmerami, okoliščinami in zakonodajo;

| 34. | okrepijo učinkovito povezavo med pristojnimi ministrstvi in z deležniki, socialnimi partnerji, podjetji, nevladnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe, da bi bolje uskladili politike s področja izobraževanja odraslih in širše socialno-gospodarske politike. Ta vsevladni in večdeležniški pristop se lahko dodatno okrepi z učinkovitim nacionalnim, regionalnim in lokalnim usklajevanjem, ki bi povezalo politiko in prakso; |
| --- | --- |

34.

okrepijo učinkovito povezavo med pristojnimi ministrstvi in z deležniki, socialnimi partnerji, podjetji, nevladnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe, da bi bolje uskladili politike s področja izobraževanja odraslih in širše socialno-gospodarske politike. Ta vsevladni in večdeležniški pristop se lahko dodatno okrepi z učinkovitim nacionalnim, regionalnim in lokalnim usklajevanjem, ki bi povezalo politiko in prakso;

| 35. | podprejo izobraževanje odraslih z vseživljenjskim usmerjanjem in poklicnim razvojem z vzpostavljanjem partnerstev na vseh ravneh. V skladu z načeli zagotavljanja kakovosti bi moralo to usmerjanje povezati z dejavnostmi obveščanja, potrjevanjem in ozaveščanjem, kar bi prispevalo k izvajanju priporočila Sveta o poteh izpopolnjevanja. S tem bo zagotovljeno, da bodo imeli vsi odrasli priložnost pridobiti osnovna znanja in ključne kompetence v skladu s svojimi potrebami ter doseči raven znanj in spretnosti, ki je potrebna v današnji družbi in na trgu dela; |
| --- | --- |

35.

podprejo izobraževanje odraslih z vseživljenjskim usmerjanjem in poklicnim razvojem z vzpostavljanjem partnerstev na vseh ravneh. V skladu z načeli zagotavljanja kakovosti bi moralo to usmerjanje povezati z dejavnostmi obveščanja, potrjevanjem in ozaveščanjem, kar bi prispevalo k izvajanju priporočila Sveta o poteh izpopolnjevanja. S tem bo zagotovljeno, da bodo imeli vsi odrasli priložnost pridobiti osnovna znanja in ključne kompetence v skladu s svojimi potrebami ter doseči raven znanj in spretnosti, ki je potrebna v današnji družbi in na trgu dela;

| 36. | v okviru izvajanja Priporočila Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja napredujejo pri zagotavljanju razpoložljivosti potrjevanja vsem odraslim, s čimer se zagotavljajo tudi priložnosti za še eno možnost, kar lahko vodi do pridobitve polnih ali delnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

36.

v okviru izvajanja Priporočila Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja napredujejo pri zagotavljanju razpoložljivosti potrjevanja vsem odraslim, s čimer se zagotavljajo tudi priložnosti za še eno možnost, kar lahko vodi do pridobitve polnih ali delnih kvalifikacij;

| 37. | podpirajo širitev izobraževanja odraslih, tako splošnega kot poklicnega, na sekundarni in terciarni ravni, in sicer s prožnimi učnimi potmi, na primer večernimi tečaji, izrednim izobraževanjem, učenjem na daljavo in kombiniranim učenjem, ki učečim se odraslim omogočajo, da (a) pridobijo kvalifikacije vsaj na ravni 4 evropskega ogrodja kvalifikacij; in (b) opravijo kratke tečaje za osvežitev, razširitev in poglobitev kompetenc; |
| --- | --- |

37.

podpirajo širitev izobraževanja odraslih, tako splošnega kot poklicnega, na sekundarni in terciarni ravni, in sicer s prožnimi učnimi potmi, na primer večernimi tečaji, izrednim izobraževanjem, učenjem na daljavo in kombiniranim učenjem, ki učečim se odraslim omogočajo, da (a) pridobijo kvalifikacije vsaj na ravni 4 evropskega ogrodja kvalifikacij; in (b) opravijo kratke tečaje za osvežitev, razširitev in poglobitev kompetenc;

| 38. | izboljšajo poklicni status izobraževalcev in mentorjev odraslih (5), podprejo njihovo profesionalizacijo in izboljšajo njihovo začetno in stalno izobraževanje, usposabljanje in strokovni razvoj, vključno s podpiranjem uporabe inovativnih pristopov (kot so kombinirani, spletni, oddaljeni, hibridni pristop itd.) in virov (infrastruktura in oprema IKT); |
| --- | --- |

38.

izboljšajo poklicni status izobraževalcev in mentorjev odraslih (5), podprejo njihovo profesionalizacijo in izboljšajo njihovo začetno in stalno izobraževanje, usposabljanje in strokovni razvoj, vključno s podpiranjem uporabe inovativnih pristopov (kot so kombinirani, spletni, oddaljeni, hibridni pristop itd.) in virov (infrastruktura in oprema IKT);

| 39. | po potrebi podpirajo visokokakovostno in v inkluzijo usmerjeno digitalizacijo procesov izobraževanja, usposabljanja in učenja na organizacijski in individualni ravni. Poleg tega učečim se odraslim pomagajo, jih izobražujejo in usposabljajo za širšo in bolj učinkovito uporabo digitalnih orodij, upoštevajoč digitalni razkorak in digitalno vrzel med spoloma; |
| --- | --- |

39.

po potrebi podpirajo visokokakovostno in v inkluzijo usmerjeno digitalizacijo procesov izobraževanja, usposabljanja in učenja na organizacijski in individualni ravni. Poleg tega učečim se odraslim pomagajo, jih izobražujejo in usposabljajo za širšo in bolj učinkovito uporabo digitalnih orodij, upoštevajoč digitalni razkorak in digitalno vrzel med spoloma;

| 40. | si prizadevajo za razvoj enostavnih, prožnih in širokih mehanizmov za podjetja in posameznike, da bi na podlagi koncepta vseživljenjskega učenja, ki poudarja potrebo po stalnem pridobivanju znanja, spretnosti in kompetenc, povečali ozaveščenost in spodbudili spremembo miselnosti med posamezniki in v družbi; |
| --- | --- |

40.

si prizadevajo za razvoj enostavnih, prožnih in širokih mehanizmov za podjetja in posameznike, da bi na podlagi koncepta vseživljenjskega učenja, ki poudarja potrebo po stalnem pridobivanju znanja, spretnosti in kompetenc, povečali ozaveščenost in spodbudili spremembo miselnosti med posamezniki in v družbi;

| 41. | olajšajo vseživljenjsko učenje, da se spodbudi vključenost odraslih v izobraževanje s številnimi različnimi instrumenti, kot so EPALE, ki je elektronska platforma za izobraževanje odraslih v Evropi (npr. s podporo strokovnim delavcem na področju izobraževanja odraslih, vključno z izobraževalci in mentorji odraslih, osebjem za usmerjanje in podporo, raziskovalci in akademskim osebjem ter oblikovalci politik); |
| --- | --- |

41.

olajšajo vseživljenjsko učenje, da se spodbudi vključenost odraslih v izobraževanje s številnimi različnimi instrumenti, kot so EPALE, ki je elektronska platforma za izobraževanje odraslih v Evropi (npr. s podporo strokovnim delavcem na področju izobraževanja odraslih, vključno z izobraževalci in mentorji odraslih, osebjem za usmerjanje in podporo, raziskovalci in akademskim osebjem ter oblikovalci politik);

| 42. | spodbujajo učno mobilnost učečih se odraslih in osebja za izobraževanje odraslih ter čezmejno sodelovanje, tudi prek programa Erasmus+, skladov kohezijske politike EU in drugih instrumentov, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

42.

spodbujajo učno mobilnost učečih se odraslih in osebja za izobraževanje odraslih ter čezmejno sodelovanje, tudi prek programa Erasmus+, skladov kohezijske politike EU in drugih instrumentov, kadar je to primerno;

| 43. | si še naprej prizadevajo za odpravo obstoječih ovir in preprek za vse vrste učenja, vključno z izzivi, povezanimi z mobilnostjo, dostopnostjo, neenakostjo med spoloma, usmerjanjem, obveščanjem, storitvami za študente in priznavanjem predhodnega učenja kot dela učnih rezultatov; |
| --- | --- |

43.

si še naprej prizadevajo za odpravo obstoječih ovir in preprek za vse vrste učenja, vključno z izzivi, povezanimi z mobilnostjo, dostopnostjo, neenakostjo med spoloma, usmerjanjem, obveščanjem, storitvami za študente in priznavanjem predhodnega učenja kot dela učnih rezultatov;

| 44. | nadalje razvijajo mehanizme za zagotavljanje kakovosti, na primer s spodbujanjem notranjega in zunanjega zagotavljanja kakovosti v zvezi s programi, postopki, izvajalskimi organizacijami, izobraževalci in mentorji odraslih ter svetovalnimi dejavnostmi, ter z razvojem zbiranja podatkov, na primer z uporabo informacij, zbranih s spremljanjem diplomantov; |
| --- | --- |

44.

nadalje razvijajo mehanizme za zagotavljanje kakovosti, na primer s spodbujanjem notranjega in zunanjega zagotavljanja kakovosti v zvezi s programi, postopki, izvajalskimi organizacijami, izobraževalci in mentorji odraslih ter svetovalnimi dejavnostmi, ter z razvojem zbiranja podatkov, na primer z uporabo informacij, zbranih s spremljanjem diplomantov;

POZIVA KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 45. | podpira države članice pri izvajanju NEAAL 2030 in njegovih prednostnih področij, kot so opisana v Prilogi I, ter pri njihovem morebitnem razvoju celovitih, vsevladnih nacionalnih strategij za znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

45.

podpira države članice pri izvajanju NEAAL 2030 in njegovih prednostnih področij, kot so opisana v Prilogi I, ter pri njihovem morebitnem razvoju celovitih, vsevladnih nacionalnih strategij za znanja in spretnosti;

| 46. | zagotovi dopolnjevanje in skladnost pobud politike EU, sprejetih v skladu z NEAAL 2030; |
| --- | --- |

46.

zagotovi dopolnjevanje in skladnost pobud politike EU, sprejetih v skladu z NEAAL 2030;

| 47. | tesno sodeluje z državami članicami, da se zagotovi vzpostavitev prožne in učinkovite strukture upravljanja, kot je določeno v Resoluciji Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), zlasti z vključitvijo delovne skupine za izobraževanje odraslih, mreže nacionalnih koordinatorjev za izobraževanje odraslih, dejavnosti vzajemnega učenja in drugih dejavnosti mreženja; |
| --- | --- |

47.

tesno sodeluje z državami članicami, da se zagotovi vzpostavitev prožne in učinkovite strukture upravljanja, kot je določeno v Resoluciji Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), zlasti z vključitvijo delovne skupine za izobraževanje odraslih, mreže nacionalnih koordinatorjev za izobraževanje odraslih, dejavnosti vzajemnega učenja in drugih dejavnosti mreženja;

| 48. | podpira nacionalne koordinatorje za izobraževanje odraslih s financiranjem njihovega dela, da bi se olajšalo sodelovanje med državami članicami in s Komisijo pri izvajanju NEAAL 2030; |
| --- | --- |

48.

podpira nacionalne koordinatorje za izobraževanje odraslih s financiranjem njihovega dela, da bi se olajšalo sodelovanje med državami članicami in s Komisijo pri izvajanju NEAAL 2030;

| 49. | okrepi znanje o izobraževanju odraslih v Evropi z izvajanjem študij in raziskav, pomembnih za analizo vprašanj v zvezi z izobraževanjem odraslih, tudi prek mreže Eurydice, CEDEFOP in ETF ter v sodelovanju z drugimi ustreznimi mrežami in institucijami, tako da v celoti izkoristi vse njihove informacijske in raziskovalne zmogljivosti, brez ustvarjanja dodatnih bremen za države članice. Pozornost bi bilo treba nameniti tudi starostni skupini nad 65 let ter v ta namen zbrati primerjalne dokaze in podatke o njihovi vključenosti v izobraževanje odraslih; |
| --- | --- |

49.

okrepi znanje o izobraževanju odraslih v Evropi z izvajanjem študij in raziskav, pomembnih za analizo vprašanj v zvezi z izobraževanjem odraslih, tudi prek mreže Eurydice, CEDEFOP in ETF ter v sodelovanju z drugimi ustreznimi mrežami in institucijami, tako da v celoti izkoristi vse njihove informacijske in raziskovalne zmogljivosti, brez ustvarjanja dodatnih bremen za države članice. Pozornost bi bilo treba nameniti tudi starostni skupini nad 65 let ter v ta namen zbrati primerjalne dokaze in podatke o njihovi vključenosti v izobraževanje odraslih;

| 50. | nadaljuje in krepi sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so OECD, ZN (zlasti UNESCO in MOD) in Svet Evrope, pa tudi z ustreznimi regionalnimi ali svetovnimi pobudami, na primer na Zahodnem Balkanu, v okviru vzhodnega partnerstva itd.; |
| --- | --- |

50.

nadaljuje in krepi sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so OECD, ZN (zlasti UNESCO in MOD) in Svet Evrope, pa tudi z ustreznimi regionalnimi ali svetovnimi pobudami, na primer na Zahodnem Balkanu, v okviru vzhodnega partnerstva itd.;

| 51. | zagotovi, da so na evropski ravni na razpolago sredstva za podporo izvajanju NEAAL 2030 iz ustreznih programov, skladov in instrumentov EU, kot so Erasmus+, Evropski socialni sklad plus (ESS+), Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, Sklad za okrevanje in odpornost, Sklad za pravični prehod, InvestEU, Instrument za tehnično podporo itd.; |
| --- | --- |

51.

zagotovi, da so na evropski ravni na razpolago sredstva za podporo izvajanju NEAAL 2030 iz ustreznih programov, skladov in instrumentov EU, kot so Erasmus+, Evropski socialni sklad plus (ESS+), Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, Sklad za okrevanje in odpornost, Sklad za pravični prehod, InvestEU, Instrument za tehnično podporo itd.;

| 52. | predstavi in Svetu redno poroča o sistematičnem pregledu in časovnem načrtu tekočih in načrtovanih politik, orodij za sodelovanje, instrumentov financiranja, pobud in ciljno usmerjenih razpisov na ravni Unije, kot so poti izpopolnjevanja, Erasmus+, evropski semester, ki prispevajo k uresničevanju NEAAL 2030; |
| --- | --- |

52.

predstavi in Svetu redno poroča o sistematičnem pregledu in časovnem načrtu tekočih in načrtovanih politik, orodij za sodelovanje, instrumentov financiranja, pobud in ciljno usmerjenih razpisov na ravni Unije, kot so poti izpopolnjevanja, Erasmus+, evropski semester, ki prispevajo k uresničevanju NEAAL 2030;

| 53. | poroča o izvajanju NEAAL 2030 kot delu strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (2021–2030) ter se pri tem opre na delo nacionalnih koordinatorjev za izobraževanje odraslih, delovne skupine za izobraževanje odraslih in raziskovalnih strokovnjakov ter na študije; |
| --- | --- |

53.

poroča o izvajanju NEAAL 2030 kot delu strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (2021–2030) ter se pri tem opre na delo nacionalnih koordinatorjev za izobraževanje odraslih, delovne skupine za izobraževanje odraslih in raziskovalnih strokovnjakov ter na študije;

| 54. | omogoči nadaljnji razvoj in izvajanje EPALE, ki je namenjena podpori strokovnim delavcem na področju izobraževanja odraslih in krepitvi njihovega znanja, in sicer s komunikacijo med sodelavci, objavami v blogih, forumi, mreženjem ter zagotavljanjem visokokakovostnih, točnih in relevantnih informacij o vseh vidikih izobraževanja odraslih; |
| --- | --- |

54.

omogoči nadaljnji razvoj in izvajanje EPALE, ki je namenjena podpori strokovnim delavcem na področju izobraževanja odraslih in krepitvi njihovega znanja, in sicer s komunikacijo med sodelavci, objavami v blogih, forumi, mreženjem ter zagotavljanjem visokokakovostnih, točnih in relevantnih informacij o vseh vidikih izobraževanja odraslih;

| 55. | podpira države članice, tudi s financiranjem, pri njihovem rednem sodelovanju v raziskovalnih ciklusih, da se pridobijo primerljivi podatki o njihovem napredku na področju znanj in spretnosti odraslih (raziskava OECD o znanjih in spretnostih odraslih [PIAAC], raziskava o izobraževanju odraslih in raziskava o delovni sili). |
| --- | --- |

55.

podpira države članice, tudi s financiranjem, pri njihovem rednem sodelovanju v raziskovalnih ciklusih, da se pridobijo primerljivi podatki o njihovem napredku na področju znanj in spretnosti odraslih (raziskava OECD o znanjih in spretnostih odraslih [PIAAC], raziskava o izobraževanju odraslih in raziskava o delovni sili).

---

(1)  EUCO 19/1/17 REV 1.

(2)  Glej na primer naslednje publikacije: Izobraževanje odraslih in COVID-19: izzivi in priložnosti (Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities) (ET2020 Working Group on Adult Learning, 2020), Izobraževanje odraslih in COVID-19 (Adult learning and education and COVID-19) (UNESCO Institute for Lifelong Learning, 2020) in Izobraževanje odraslih in COVID-19: koliko priložnostnega in neformalnega učenja uhaja delavcem in delavkam (Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing?) (OECD, 2021).

(3)  Pregled izobraževanja in usposabljanja za leto 2020. Poučevanje in učenje v digitalni dobi, SWD (2020) 234 final. Vir: Eurostat, Raziskava o delovni sili v EU (leta 2022 je predvidena sprememba metodologije).

(4)  Cilji so opredeljeni kot povprečne vrednosti EU, ki jih morajo skupaj doseči države članice. Komisija bi morala pri poročanju o napredku pri uresničevanju teh ciljev, po potrebi tudi v okviru evropskega semestra, upoštevati posebnosti različnih nacionalnih sistemov in ustrezne okoliščine. Države članice bi morale v celoti izkoristiti možnosti financiranja, ki jih ponuja Unija, v skladu s svojimi nacionalnimi okoliščinami, prednostnimi nalogami in izzivi. Nobeden od teh ciljev ne posega v odločitve o tem, kako se izvajajo instrumenti financiranja, s katerimi razpolaga Unija, v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in instrumenta NextGenerationEU.

(5)  Učitelji v tej resoluciji pomeni osebe, ki jim je v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso priznan status učitelja (ali enakovreden status), mentorji pa posameznike, ki izvajajo eno ali več dejavnosti, povezanih s (teoretičnim ali praktičnim) usposabljanjem, ki poteka bodisi v ustanovi za izobraževanje ali usposabljanje bodisi na delovnem mestu. To vključuje učitelje v splošnem ter višje- in visokošolskem izobraževanju, učitelje in mentorje v začetnem in nadaljevalnem poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju ter strokovne delavce v vzgoji in varstvu predšolskih otrok ter izobraževalce odraslih, skladno s Sklepi Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (UL C 193, 9.6.2020, str. 11).

---

PRILOGA I

Države članice naj se ob upoštevanju svojih konkretnih okoliščin in v skladu s svojimi nacionalnimi prednostnimi nalogami, po potrebi ob podpori Komisije, osredotočijo na področja, orisana v nadaljevanju.

Prednostno področje 1 – Upravljanje

| a) | Partnerstva med vladami, regionalnimi in lokalnimi organi, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, podjetji, socialnimi partnerji, javnimi službami za zaposlovanje in socialnimi službami ter civilno družbo so potrebna in so tesno povezana z odgovornostjo, ki si jo delijo vsi udeleženi. Ta odgovornost se nanaša na naloge, med katerimi so analiza potreb po izobraževanju in usposabljanju ter razvoj učnih možnosti za odrasle, optimizacija vključenosti vseh deležnikov in sodelovanja med njimi, ozaveščanje in obveščanje ter podpora za zagotavljanje zadostnega usmerjanja in svetovanja izvajalcem in podjetjem. |
| --- | --- |

a)

Partnerstva med vladami, regionalnimi in lokalnimi organi, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, podjetji, socialnimi partnerji, javnimi službami za zaposlovanje in socialnimi službami ter civilno družbo so potrebna in so tesno povezana z odgovornostjo, ki si jo delijo vsi udeleženi. Ta odgovornost se nanaša na naloge, med katerimi so analiza potreb po izobraževanju in usposabljanju ter razvoj učnih možnosti za odrasle, optimizacija vključenosti vseh deležnikov in sodelovanja med njimi, ozaveščanje in obveščanje ter podpora za zagotavljanje zadostnega usmerjanja in svetovanja izvajalcem in podjetjem.

| b) | Krepitev splošnih pogojev za sodelovanje na področju potreb glede izobraževanja odraslih: skušati zasnovati celovit pristop k izobraževanju odraslih, pri čemer so mišljene vse vrste, oblike in ravni izobraževanja in usposabljanja odraslih ter druge relevantne oblike učnih možnosti, in pojasniti vloge vseh vključenih sektorjev. Zagotavljati bi moral medsektorski nadzor ter medresorska in medsektorska partnerstva, kar bi vodilo v koherentnost zadevne politike. Iz takega pristopa – kot dela vseživljenjskega učenja – bi lahko izšle strategije izobraževanja odraslih in nacionalne strategije za znanja in spretnosti, temelječe na raziskavah, dokazih in podatkih. |
| --- | --- |

b)

Krepitev splošnih pogojev za sodelovanje na področju potreb glede izobraževanja odraslih: skušati zasnovati celovit pristop k izobraževanju odraslih, pri čemer so mišljene vse vrste, oblike in ravni izobraževanja in usposabljanja odraslih ter druge relevantne oblike učnih možnosti, in pojasniti vloge vseh vključenih sektorjev. Zagotavljati bi moral medsektorski nadzor ter medresorska in medsektorska partnerstva, kar bi vodilo v koherentnost zadevne politike. Iz takega pristopa – kot dela vseživljenjskega učenja – bi lahko izšle strategije izobraževanja odraslih in nacionalne strategije za znanja in spretnosti, temelječe na raziskavah, dokazih in podatkih.

| c) | Sodelovanje in partnerstvo med deležniki na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bi moralo ustrezati potrebam učečih se odraslih in delodajalcev, po možnosti in v skladu z nacionalnimi okoliščinami tudi z uspešnim in učinkovitim financiranjem pobud na področju izobraževanja odraslih. |
| --- | --- |

c)

Sodelovanje in partnerstvo med deležniki na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bi moralo ustrezati potrebam učečih se odraslih in delodajalcev, po možnosti in v skladu z nacionalnimi okoliščinami tudi z uspešnim in učinkovitim financiranjem pobud na področju izobraževanja odraslih.

Prednostno področje 2 – Ponudba in izraba možnosti za vseživljenjsko učenje

| a) | Izredno pomembno je, da se odrasle ozavešča o pomenu učenja kot vseživljenjskega procesa, ki bi se mu bilo treba v rednih časovnih presledkih posvečati skozi vse življenje. |
| --- | --- |

a)

Izredno pomembno je, da se odrasle ozavešča o pomenu učenja kot vseživljenjskega procesa, ki bi se mu bilo treba v rednih časovnih presledkih posvečati skozi vse življenje.

| b) | Izobraževanje odraslih bi moralo biti poslej v večji meri krojeno po meri. Spodbujati in podpirati bi ga bilo treba v okviru učinkovitih sistemov vseživljenjskega usmerjanja z obveščanjem, pa tudi v okviru integriranih sistemov za potrjevanje predhodnega učenja. |
| --- | --- |

b)

Izobraževanje odraslih bi moralo biti poslej v večji meri krojeno po meri. Spodbujati in podpirati bi ga bilo treba v okviru učinkovitih sistemov vseživljenjskega usmerjanja z obveščanjem, pa tudi v okviru integriranih sistemov za potrjevanje predhodnega učenja.

| c) | Obstoječi sistemi za napovedovanje potreb po znanjih in spretnostih (zbiranje podatkov o znanju in spretnostih) bi morali biti na voljo vsem deležnikom, da se podpre vseživljenjsko usmerjanje in načrtovanje izobraževanja odraslih. |
| --- | --- |

c)

Obstoječi sistemi za napovedovanje potreb po znanjih in spretnostih (zbiranje podatkov o znanju in spretnostih) bi morali biti na voljo vsem deležnikom, da se podpre vseživljenjsko usmerjanje in načrtovanje izobraževanja odraslih.

| d) | Kjer je primerno, bi bilo treba z vključitvijo finančnih spodbud, davčnih spodbud in drugih socialnih ugodnosti ali izravnalnih ukrepov na ravni delodajalca v implementacijo politik izobraževanja odraslih doseči, da se delodajalci še bolj zavežejo izobraževanju odraslih. |
| --- | --- |

d)

Kjer je primerno, bi bilo treba z vključitvijo finančnih spodbud, davčnih spodbud in drugih socialnih ugodnosti ali izravnalnih ukrepov na ravni delodajalca v implementacijo politik izobraževanja odraslih doseči, da se delodajalci še bolj zavežejo izobraževanju odraslih.

| e) | Trajnostno javno financiranje bi morale na različnih ravneh (evropski, nacionalni, regionalni, lokalni, delodajalski, individualni) dopolnjevati druge vrste financiranja, in sicer za vse vrste, oblike in ravni izobraževanja odraslih. Učinkovito dodeljevanje in uporaba sredstev sta ključnega pomena in ju je treba prilagoditi individualnim učnim potrebam. Pri tem ima pomembno vlogo spremljanje odhodkov. |
| --- | --- |

e)

Trajnostno javno financiranje bi morale na različnih ravneh (evropski, nacionalni, regionalni, lokalni, delodajalski, individualni) dopolnjevati druge vrste financiranja, in sicer za vse vrste, oblike in ravni izobraževanja odraslih. Učinkovito dodeljevanje in uporaba sredstev sta ključnega pomena in ju je treba prilagoditi individualnim učnim potrebam. Pri tem ima pomembno vlogo spremljanje odhodkov.

Prednostno področje 3 – Dostopnost in prožnost

| a) | Izobraževanje odraslih bi moralo biti prožno z vidika časa, kraja, virov, oblik organizacije in izvajanja. Prav tako bi moralo vključevati raznovrstne pristope in ukrepe za povečanje vključenosti, inkluzije in motivacije za učenje. Omogočati bi moralo vpis ne le na različne ravni formalnega izobraževanja in usposabljanja, temveč tudi v druge programe – tudi v neformalnih okvirih – namenjene preusposabljanju in izpopolnjevanju, na podlagi širše paradigme učenja. Z vidika združljivosti z družinskimi, vsakodnevnimi in poklicnimi obveznostmi je prožnost ključnega pomena za množičnost in ohranjanje odraslih pri učenju. Izobraževanje odraslih mora zagotavljati visokokakovostne programe, ne glede na to, ali je financiranje zasebno ali javno. |
| --- | --- |

a)

Izobraževanje odraslih bi moralo biti prožno z vidika časa, kraja, virov, oblik organizacije in izvajanja. Prav tako bi moralo vključevati raznovrstne pristope in ukrepe za povečanje vključenosti, inkluzije in motivacije za učenje. Omogočati bi moralo vpis ne le na različne ravni formalnega izobraževanja in usposabljanja, temveč tudi v druge programe – tudi v neformalnih okvirih – namenjene preusposabljanju in izpopolnjevanju, na podlagi širše paradigme učenja. Z vidika združljivosti z družinskimi, vsakodnevnimi in poklicnimi obveznostmi je prožnost ključnega pomena za množičnost in ohranjanje odraslih pri učenju. Izobraževanje odraslih mora zagotavljati visokokakovostne programe, ne glede na to, ali je financiranje zasebno ali javno.

| b) | Programi izobraževanja in usposabljanja, ki se izvajajo v okviru izobraževanja odraslih, bi morali temeljiti na predhodnem znanju, spretnostih in kompetencah, izkušnjah, preferencah in specifikah posameznih učečih se glede na njihove potrebe in morebitne rezultate samoocenjevanja ter ob posebni pozornosti na ranljive skupine. Izobraževalni in učni pristop, ki odrasle spodbuja k izražanju afinitet, želja in potreb, je vključujoč in jih motivira za izobraževanje in izpopolnjevanje, hkrati pa ponuja priložnosti za osebni in poklicni razvoj, skupnostno učenje, medgeneracijsko učenje in koristi z drugih socialnih vidikov. |
| --- | --- |

b)

Programi izobraževanja in usposabljanja, ki se izvajajo v okviru izobraževanja odraslih, bi morali temeljiti na predhodnem znanju, spretnostih in kompetencah, izkušnjah, preferencah in specifikah posameznih učečih se glede na njihove potrebe in morebitne rezultate samoocenjevanja ter ob posebni pozornosti na ranljive skupine. Izobraževalni in učni pristop, ki odrasle spodbuja k izražanju afinitet, želja in potreb, je vključujoč in jih motivira za izobraževanje in izpopolnjevanje, hkrati pa ponuja priložnosti za osebni in poklicni razvoj, skupnostno učenje, medgeneracijsko učenje in koristi z drugih socialnih vidikov.

| c) | Izobraževanje odraslih bi prav tako moralo olajšati pridobivanje in krepitev znanja, spretnosti in kompetenc in tako prispevati k skrbi za bolj vključujoče družbe in jamstvu enakih možnosti glede na posebne okoliščine in socialno-ekonomsko ozadje, ob posebni pozornosti na ranljivih skupinah. |
| --- | --- |

c)

Izobraževanje odraslih bi prav tako moralo olajšati pridobivanje in krepitev znanja, spretnosti in kompetenc in tako prispevati k skrbi za bolj vključujoče družbe in jamstvu enakih možnosti glede na posebne okoliščine in socialno-ekonomsko ozadje, ob posebni pozornosti na ranljivih skupinah.

| d) | Razmisliti bi bilo treba o uvedbi finančnih in drugih podpornih ukrepov ter konkretnih ukrepov za podporo učečim se. To bi na primer lahko bile finančne spodbude, kot so posojila, nepovratna sredstva in davčne olajšave. |
| --- | --- |

d)

Razmisliti bi bilo treba o uvedbi finančnih in drugih podpornih ukrepov ter konkretnih ukrepov za podporo učečim se. To bi na primer lahko bile finančne spodbude, kot so posojila, nepovratna sredstva in davčne olajšave.

| e) | Preskušanje koncepta in uporabe mikrokvalifikacij bi lahko prispevalo k razširitvi učnih možnosti, prav tako bi lahko okrepilo vseživljenjsko učenje, in sicer z zagotavljanjem bolj prožnih in modularnih učnih možnosti ter ponudbo bolj vključujočih učnih poti. |
| --- | --- |

e)

Preskušanje koncepta in uporabe mikrokvalifikacij bi lahko prispevalo k razširitvi učnih možnosti, prav tako bi lahko okrepilo vseživljenjsko učenje, in sicer z zagotavljanjem bolj prožnih in modularnih učnih možnosti ter ponudbo bolj vključujočih učnih poti.

Prednostno področje 4 – Kakovost, pravičnost, inkluzija ter uspeh pri izobraževanju odraslih

Profesionalizacija:

| a) | Na področju izobraževanja odraslih sta potrebna profesionalizacija in izpopolnjevanje izobraževalcev in mentorjev odraslih, vključno s strokovnimi delavci (npr. inštruktorji, tutorji) in drugimi delavci, vključenimi v podporne dejavnosti, kot so usmerjanje, potrjevanje, obveščanje, poglabljanje ozaveščenosti, vodstvenost in menedžment. Opredelitev in potrjevanje ključnih kompetenc strokovnih delavcev s področja izobraževanja odraslih bi lahko pomenila dodano vrednost. |
| --- | --- |

a)

Na področju izobraževanja odraslih sta potrebna profesionalizacija in izpopolnjevanje izobraževalcev in mentorjev odraslih, vključno s strokovnimi delavci (npr. inštruktorji, tutorji) in drugimi delavci, vključenimi v podporne dejavnosti, kot so usmerjanje, potrjevanje, obveščanje, poglabljanje ozaveščenosti, vodstvenost in menedžment. Opredelitev in potrjevanje ključnih kompetenc strokovnih delavcev s področja izobraževanja odraslih bi lahko pomenila dodano vrednost.

| b) | Profesionalizacija izobraževanja odraslih je bistvenega pomena za kakovost izobraževanja in usposabljanja v praksi (npr. poleg strokovnega znanja in spretnosti, bi morali učeči se odrasli pridobivati tudi socialne in digitalne spretnosti, ki pa terjajo drugačen/prilagojen pristop k poučevanju). Izobraževalcem in mentorjem odraslih bi bilo treba pomagati pri izvajanju poučevanja in učenja na podlagi kompetenc, tudi prek svetovalnih delavcev in dejavnosti vzajemnega učenja. |
| --- | --- |

b)

Profesionalizacija izobraževanja odraslih je bistvenega pomena za kakovost izobraževanja in usposabljanja v praksi (npr. poleg strokovnega znanja in spretnosti, bi morali učeči se odrasli pridobivati tudi socialne in digitalne spretnosti, ki pa terjajo drugačen/prilagojen pristop k poučevanju). Izobraževalcem in mentorjem odraslih bi bilo treba pomagati pri izvajanju poučevanja in učenja na podlagi kompetenc, tudi prek svetovalnih delavcev in dejavnosti vzajemnega učenja.

| c) | Z dobro razvito mrežo in partnerstvi med izvajalci izobraževanja odraslih in drugimi partnerji, ki ponujajo učne možnosti, bi lahko dosegli, da bi izobraževanje odraslih postalo dostopnejše, denar in čas pa ne bila več takšna ovira, kot sta bila prej. |
| --- | --- |

c)

Z dobro razvito mrežo in partnerstvi med izvajalci izobraževanja odraslih in drugimi partnerji, ki ponujajo učne možnosti, bi lahko dosegli, da bi izobraževanje odraslih postalo dostopnejše, denar in čas pa ne bila več takšna ovira, kot sta bila prej.

Mobilnost:

| d) | Mobilnost učečih se odraslih, izobraževalcev in mentorjev odraslih ter drugih deležnikov v izobraževanju odraslih bi bilo treba še naprej krepiti kot ključni element evropskega sodelovanja in orodje za izboljševanje kakovosti izobraževanja odraslih in spodbujanje večjezičnosti v Evropski uniji. Še bolj bi se bilo treba potruditi za odpravo obstoječih težav in ovir pri vseh vrstah mobilnosti učenja in poučevanja, tudi kar zadeva vprašanja dostopa, usmerjanja, študentskih storitev in priznavanja učnih rezultatov. |
| --- | --- |

d)

Mobilnost učečih se odraslih, izobraževalcev in mentorjev odraslih ter drugih deležnikov v izobraževanju odraslih bi bilo treba še naprej krepiti kot ključni element evropskega sodelovanja in orodje za izboljševanje kakovosti izobraževanja odraslih in spodbujanje večjezičnosti v Evropski uniji. Še bolj bi se bilo treba potruditi za odpravo obstoječih težav in ovir pri vseh vrstah mobilnosti učenja in poučevanja, tudi kar zadeva vprašanja dostopa, usmerjanja, študentskih storitev in priznavanja učnih rezultatov.

| e) | Uporaba programa Erasmus+, ki ponuja vrsto novih možnosti za krepitev mobilnosti v EU in zunaj nje ter za krepitev čezmejnega sodelovanja, ki bi jo po možnosti dopolnjevalo financiranje iz ESS+. |
| --- | --- |

e)

Uporaba programa Erasmus+, ki ponuja vrsto novih možnosti za krepitev mobilnosti v EU in zunaj nje ter za krepitev čezmejnega sodelovanja, ki bi jo po možnosti dopolnjevalo financiranje iz ESS+.

Inkluzija:

| f) | Izobraževanje odraslih je pomembno za spodbujanje enakosti spolov ter solidarnosti med različnimi starostnimi skupinami in med kulturami in ljudmi iz vseh okolij ter za spodbujanje demokratičnega državljanstva in temeljnih vrednot EU; v zvezi s tem gre posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam. |
| --- | --- |

f)

Izobraževanje odraslih je pomembno za spodbujanje enakosti spolov ter solidarnosti med različnimi starostnimi skupinami in med kulturami in ljudmi iz vseh okolij ter za spodbujanje demokratičnega državljanstva in temeljnih vrednot EU; v zvezi s tem gre posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam.

| g) | V izobraževanju in usposabljanju je potrebno uravnoteženo dodeljevanje virov za odrasle. Razmisliti je treba o modelih financiranja, temelječih na skupni odgovornosti, in trdnih javnih zavezah, še zlasti ko gre za ciljne skupine odraslih iz prikrajšanih okolij, z invalidnostjo ali prizadetostjo zaradi drugih dejavnikov, ki lahko vodijo v izključenost. |
| --- | --- |

g)

V izobraževanju in usposabljanju je potrebno uravnoteženo dodeljevanje virov za odrasle. Razmisliti je treba o modelih financiranja, temelječih na skupni odgovornosti, in trdnih javnih zavezah, še zlasti ko gre za ciljne skupine odraslih iz prikrajšanih okolij, z invalidnostjo ali prizadetostjo zaradi drugih dejavnikov, ki lahko vodijo v izključenost.

| h) | V zvezi z vsemi ciljnimi skupinami bi bilo treba razmisliti o spodbudah za odpravo okoliščin, ki ovirajo njihovo vključenost v izobraževanje odraslih, kot so pomanjkanje časa za študij, nizka osnovna znanja in spretnosti, nizka strokovna usposobljenost, nedostopnost, nizka motivacija in negativen odnos do učenja. Sodelovanje z ustreznimi deležniki je bistvenega pomena, da se nazaj k učenju pritegnejo sicer nezainteresirani odrasli in določne ciljne skupine. |
| --- | --- |

h)

V zvezi z vsemi ciljnimi skupinami bi bilo treba razmisliti o spodbudah za odpravo okoliščin, ki ovirajo njihovo vključenost v izobraževanje odraslih, kot so pomanjkanje časa za študij, nizka osnovna znanja in spretnosti, nizka strokovna usposobljenost, nedostopnost, nizka motivacija in negativen odnos do učenja. Sodelovanje z ustreznimi deležniki je bistvenega pomena, da se nazaj k učenju pritegnejo sicer nezainteresirani odrasli in določne ciljne skupine.

| i) | Medergeneracijsko učenje, tudi kar zadeva starostno skupino od 65 let navzgor, lahko pripomore k spodbujanju dobrega počutja ter aktivnemu, samostojnemu in zdravemu staranju. |
| --- | --- |

i)

Medergeneracijsko učenje, tudi kar zadeva starostno skupino od 65 let navzgor, lahko pripomore k spodbujanju dobrega počutja ter aktivnemu, samostojnemu in zdravemu staranju.

Zagotavljanje kakovosti:

| j) | Po potrebi bi bilo treba še okrepiti zagotavljanje kakovosti izvajalcev izobraževanja in usposabljanja odraslih ter njihovih partnerjev na sistemski ravni. |
| --- | --- |

j)

Po potrebi bi bilo treba še okrepiti zagotavljanje kakovosti izvajalcev izobraževanja in usposabljanja odraslih ter njihovih partnerjev na sistemski ravni.

| k) | K zagotavljanju kakovosti lahko pripomore spremljanje rezultatov izobraževanja odraslih. |
| --- | --- |

k)

K zagotavljanju kakovosti lahko pripomore spremljanje rezultatov izobraževanja odraslih.

| l) | Pri izobraževanju in usposabljanju bi morali biti bolj osredotočeni na učečega se in bi lahko zagotavljali tudi krajše učne izkušnje za pridobivanje ali posodabljanje želenih kompetenc. |
| --- | --- |

l)

Pri izobraževanju in usposabljanju bi morali biti bolj osredotočeni na učečega se in bi lahko zagotavljali tudi krajše učne izkušnje za pridobivanje ali posodabljanje želenih kompetenc.

| m) | Stalen razvoj metod spremljanja, ocenjevanja in kakovosti je bistvenega pomena, da se zagotovi vrednotenje učnih rezultatov in da obstaja perspektiva napredovanja. |
| --- | --- |

m)

Stalen razvoj metod spremljanja, ocenjevanja in kakovosti je bistvenega pomena, da se zagotovi vrednotenje učnih rezultatov in da obstaja perspektiva napredovanja.

| n) | Nacionalni in regionalni sistemi ali modeli, vključno s potrjevanjem in priznavanjem predhodnega učenja, bi si morali v prid kakovosti izobraževanja odraslih prizadevati za razvijanje in implementacijo notranjega in zunanjega zagotavljanja kakovosti. |
| --- | --- |

n)

Nacionalni in regionalni sistemi ali modeli, vključno s potrjevanjem in priznavanjem predhodnega učenja, bi si morali v prid kakovosti izobraževanja odraslih prizadevati za razvijanje in implementacijo notranjega in zunanjega zagotavljanja kakovosti.

Prednostno področje 5 — Zeleni in digitalni prehod

| a) | Dvojni prehod (tj. digitalni in zeleni prehod) je gonilo inovacij na področju učnih poti ter novih pristopov k izobraževanju in usposabljanju, vključno z učnimi okolji. Te inovacije morajo zagotavljati prepustnost in prožnost med različnimi oblikami in ravnmi izobraževanja odraslih. Digitalni in zeleni prehod od vseh generacij zahteva razvoj potrebnih zelenih in digitalnih znanj in spretnosti (boljšo digitalnomedijsko pismenosti in okoljsko zavest) za proaktivno delo in življenje v digitalnem okolju. Digitalno (mešano, hibridno itd.) učenje terja tudi strokovni razvoj izobraževalcev in mentorjev odraslih, pa tudi podporo za uporabo digitalnih orodij in prilagajanje učnega gradiva, pristopov in sredstev. |
| --- | --- |

a)

Dvojni prehod (tj. digitalni in zeleni prehod) je gonilo inovacij na področju učnih poti ter novih pristopov k izobraževanju in usposabljanju, vključno z učnimi okolji. Te inovacije morajo zagotavljati prepustnost in prožnost med različnimi oblikami in ravnmi izobraževanja odraslih. Digitalni in zeleni prehod od vseh generacij zahteva razvoj potrebnih zelenih in digitalnih znanj in spretnosti (boljšo digitalnomedijsko pismenosti in okoljsko zavest) za proaktivno delo in življenje v digitalnem okolju. Digitalno (mešano, hibridno itd.) učenje terja tudi strokovni razvoj izobraževalcev in mentorjev odraslih, pa tudi podporo za uporabo digitalnih orodij in prilagajanje učnega gradiva, pristopov in sredstev.

| b) | Razvoj pristopov za integracijo trajnostnega razvoja v izobraževanje odraslih, vključno z obravnavanjem odnosa do okolja, razvijanjem ustrezne miselnosti, poglabljanjem ozaveščenosti in razmislekom o sprejetju konkretnih ukrepov za razvoj usposabljanja. Pridobivanje znanja, spretnosti in kompetenc v izobraževanju odraslih bi moralo biti pomemben sestavni del procesa ekološke preobrazbe. Zelena znanja in spretnosti – ki jih terjata nizkoogljično gospodarstvo in družba – bodo potrebna v celotni družbi in med delovno silo (v vseh sektorjih in na vseh ravneh), saj nastajajoče gospodarske dejavnosti porajajo nove (ali oživljajo nekatere) poklice, hkrati pa si prizadevamo za trajnostni življenjski slog. |
| --- | --- |

b)

Razvoj pristopov za integracijo trajnostnega razvoja v izobraževanje odraslih, vključno z obravnavanjem odnosa do okolja, razvijanjem ustrezne miselnosti, poglabljanjem ozaveščenosti in razmislekom o sprejetju konkretnih ukrepov za razvoj usposabljanja. Pridobivanje znanja, spretnosti in kompetenc v izobraževanju odraslih bi moralo biti pomemben sestavni del procesa ekološke preobrazbe. Zelena znanja in spretnosti – ki jih terjata nizkoogljično gospodarstvo in družba – bodo potrebna v celotni družbi in med delovno silo (v vseh sektorjih in na vseh ravneh), saj nastajajoče gospodarske dejavnosti porajajo nove (ali oživljajo nekatere) poklice, hkrati pa si prizadevamo za trajnostni življenjski slog.

| c) | Dodatna podpora za odpiranje učnih okolij bo pospešila digitalno preobrazbo ali izboljšala že obstoječo infrastrukturo/pobude, na primer s spodbujanjem vključujočih, digitalnih in trajnostnih družb ter delovnih mest, povezanih z učenjem. Takšna okolja bi morala prispevati k doslednejši enakosti pri dostopu do digitalnega gradiva za učeče se odrasle vseh starosti in podpirati varno uporabo digitalnih tehnologij. Učne platforme za javno dobro bi morale biti oblikovane tako, da udeležencem nudijo motivacijsko podporo, strokovno mentorstvo, usmerjanje in svetovanje. |
| --- | --- |

c)

Dodatna podpora za odpiranje učnih okolij bo pospešila digitalno preobrazbo ali izboljšala že obstoječo infrastrukturo/pobude, na primer s spodbujanjem vključujočih, digitalnih in trajnostnih družb ter delovnih mest, povezanih z učenjem. Takšna okolja bi morala prispevati k doslednejši enakosti pri dostopu do digitalnega gradiva za učeče se odrasle vseh starosti in podpirati varno uporabo digitalnih tehnologij. Učne platforme za javno dobro bi morale biti oblikovane tako, da udeležencem nudijo motivacijsko podporo, strokovno mentorstvo, usmerjanje in svetovanje.

---

PRILOGA II

CILJI IN KAZALNIKI NA RAVNI EU

Spremljanje povprečne uspešnosti na področju izobraževanja odraslih v evropskem merilu

Za spremljanje napredka in prepoznavanje izzivov, pa tudi za prispevek k oblikovanju politike, podprtemu z dokazi, s sistematičnim zbiranjem, analizo in raziskovanjem mednarodno primerljivih podatkov, bi bilo treba strateške prednostne naloge, določene v evropskem programu za izobraževanje odraslih do leta 2030 (NEAAL 2030) podpreti z vrsto referenčnih ravni povprečne evropske uspešnosti v izobraževanju odraslih („cilji na ravni EU“) in kazalnikov. Ti cilji bi morali temeljiti izključno na primerljivih in zanesljivih podatkih, pri čemer bi bilo treba upoštevati, da je stanje po državah članicah različno.

1.   Cilj na ravni EU (1)

Vključenost odraslih v izobraževanje

Do leta 2025 bi moralo biti v izobraževanje v zadnjih 12 mesecih vključenih vsaj 47 % odraslih v starosti od 25 do 64 let (2).

Do leta 2030 bi moralo biti v izobraževanje v zadnjih 12 mesecih vključenih vsaj 60 % odraslih v starosti od 25 do 64 let.

2.   Kazalniki na ravni EU

| a) | Vključenost nizkokvalificiranih odraslih v izobraževanje (3) |
| --- | --- |

a)

Vključenost nizkokvalificiranih odraslih v izobraževanje (3)

| b) | Nezaposleni odrasli z nedavno učno izkušnjo (4) |
| --- | --- |

b)

Nezaposleni odrasli z nedavno učno izkušnjo (4)

| c) | Odrasli z vsaj osnovnimi digitalnimi znanji in spretnostmi (5). |
| --- | --- |

c)

Odrasli z vsaj osnovnimi digitalnimi znanji in spretnostmi (5).

---

(1)  O cilju za leto 2025 se je dogovoril Svet z Resolucijo o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030). Voditelji držav ali vlad EU so cilj za leto 2030 pozdravili v izjavi iz Porta, Evropski svet pa ga je pozdravil v sklepih s 24. in 25. junija 2021.

(2)  Eurostat, Raziskava o delovni sili v EU (LSF), zbiranje podatkov od leta 2022 dalje. Zaradi načrtovane zamenjave vira podatkov leta 2022 (namesto Raziskave o izobraževanju odraslih se bo uporabljala Raziskava o delovni sili v EU (LSF)) bo treba cilj leta 2023 potrditi na podlagi izkušenj z uporabo novega vira. Komisija bo v sodelovanju s stalno skupino za kazalnike in merila (SGIB) leta 2023 ocenila učinke teh sprememb na podlagi primerjave rezultatov raziskave o izobraževanju odraslih (AES) in LSF ter preučila, ali bi bilo morda treba spremeniti metodologijo LSF ali ciljno raven. Svet se bo na podlagi te ocene odločil za morebitno prilagoditev ciljne ravni.

(3)  Opredelitev kazalnika in viri zanj so podobni kot pri kazalniku o vključenosti odraslih v izobraževanje. Glavna razlika je osredotočenost na nizkokvalificirane odrasle, tj. odrasle, ki so kot svojo najvišjo formalno izobrazbo dosegli največ nižjo sekundarno izobrazbo (ali še nižjo stopnjo). S tem kazalnikom se tako meri delež nizkokvalificiranih odraslih, ki poročajo, da so bili v obdobju 12 mesecev vključeni v formalno ali neformalno izobraževanje in usposabljanje.

(4)  Podatki so na voljo v Raziskavi o delovni sili v EU. „Nedavna učna izkušnja“ se nanaša na vključenost v formalno ali neformalno izobraževanje in usposabljanje v zadnjih štirih tednih.

(5)  Vir podatkov za ta kazalnik je Raziskava Skupnosti o uporabi IKT v gospodinjstvih in pri posameznikih.

---

PRILOGA III

Referenčni dokumenti, pomembni za NEAAL 2030:

Evropski svet:

| 1. | Sklepi Evropskega sveta z dne 24. in 25. junija 2021 (EUCO 7/21) |
| --- | --- |

1.

Sklepi Evropskega sveta z dne 24. in 25. junija 2021 (EUCO 7/21)

| 2. | Nova strateška agenda za obdobje 2019–2024 (sprejeta v Evropskem svetu 20. junija 2019) |
| --- | --- |

2.

Nova strateška agenda za obdobje 2019–2024 (sprejeta v Evropskem svetu 20. junija 2019)

| 3. | Sklepi Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

3.

Sklepi Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1)

Svet Evropske unije

| 4. | Sklepi Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse, UL C 221, 10. 6. 2021, str. 3 |
| --- | --- |

4.

Sklepi Sveta o pravičnosti in vključenosti v izobraževanju in usposabljanju za spodbujanje učnega uspeha za vse, UL C 221, 10. 6. 2021, str. 3

| 5. | Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), UL C 66, 26. 2. 2021, str. 1 |
| --- | --- |

5.

Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), UL C 66, 26. 2. 2021, str. 1

| 6. | Priporočilo Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, UL C 417, 2. 12. 2020, str. 1 |
| --- | --- |

6.

Priporočilo Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, UL C 417, 2. 12. 2020, str. 1

| 7. | Priporočilo Sveta o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino, UL C 372, 4. 11. 2020, str. 1 |
| --- | --- |

7.

Priporočilo Sveta o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino, UL C 372, 4. 11. 2020, str. 1

| 8. | Sklepi Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost, UL C 193, 9. 6. 2020, str. 11 |
| --- | --- |

8.

Sklepi Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost, UL C 193, 9. 6. 2020, str. 11

| 9. | Sklepi Sveta o ključni vlogi politik vseživljenjskega učenja pri omogočanju družbam, da bi pri obravnavi tehnološkega in zelenega prehoda podpirale vključujočo in trajnostno rast, UL C 389, 18. 11. 2019, str. 12 |
| --- | --- |

9.

Sklepi Sveta o ključni vlogi politik vseživljenjskega učenja pri omogočanju družbam, da bi pri obravnavi tehnološkega in zelenega prehoda podpirale vključujočo in trajnostno rast, UL C 389, 18. 11. 2019, str. 12

| 10. | Osnutek sklepov Sveta o izvajanju Priporočila Sveta o poteh izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle, UL C 189, 5. 6. 2019, str. 23 |
| --- | --- |

10.

Osnutek sklepov Sveta o izvajanju Priporočila Sveta o poteh izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle, UL C 189, 5. 6. 2019, str. 23

| 11. | Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027, UL C 456, 18. 12. 2018, str. 1 |
| --- | --- |

11.

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027, UL C 456, 18. 12. 2018, str. 1

| 12. | Priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje, UL C 189, 4.6. 2018, str. 1 |
| --- | --- |

12.

Priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje, UL C 189, 4.6. 2018, str. 1

| 13. | Priporočilo Sveta o poteh izpopolnjevanja: Nove priložnosti za odrasle, UL C 484, 24. 12. 2016, str. 1 |
| --- | --- |

13.

Priporočilo Sveta o poteh izpopolnjevanja: Nove priložnosti za odrasle, UL C 484, 24. 12. 2016, str. 1

| 14. | Priporočilo Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja, UL C 398, 22. 12. 2012, str. 1 |
| --- | --- |

14.

Priporočilo Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja, UL C 398, 22. 12. 2012, str. 1

| 15. | Resolucija Sveta o prenovljenem evropskem programu za izobraževanje odraslih, UL C 372, 20. 12. 2011, str. 1 |
| --- | --- |

15.

Resolucija Sveta o prenovljenem evropskem programu za izobraževanje odraslih, UL C 372, 20. 12. 2011, str. 1

Izjave

| 16. | Izjava iz Porta (8. maj 2021) |
| --- | --- |

16.

Izjava iz Porta (8. maj 2021)

| 17. | Osnabrüška deklaracija o poklicnem izobraževanju in usposabljanju kot dejavniku okrevanja in pravičnega prehoda na digitalno in zeleno gospodarstvo (30. november 2020) |
| --- | --- |

17.

Osnabrüška deklaracija o poklicnem izobraževanju in usposabljanju kot dejavniku okrevanja in pravičnega prehoda na digitalno in zeleno gospodarstvo (30. november 2020)

Evropska komisija

| 18. | Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, (COM(2021) 102 final) |
| --- | --- |

18.

Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, (COM(2021) 102 final)

| 19. | Zelena knjiga o staranju: Spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami (COM(2021) 50 final) |
| --- | --- |

19.

Zelena knjiga o staranju: Spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami (COM(2021) 50 final)

| 20. | Akcijski načrt za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027. Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020) 624 final) |
| --- | --- |

20.

Akcijski načrt za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027. Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020) 624 final)

| 21. | Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

21.

Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020) 274 final)

| 22. | Unija enakosti: strategija za enakost spolov 2020–2025 (COM(2020) 152 final) |
| --- | --- |

22.

Unija enakosti: strategija za enakost spolov 2020–2025 (COM(2020) 152 final)

| 23. | Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final) |
| --- | --- |

23.

Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final)

---

PRIPOROČILA

Svet

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/21

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 29. novembra 2021

o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče primarno in sekundarno izobraževanje

(2021/C 504/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 1. | Pandemija COVID-19 je vplivala na sisteme izobraževanja in usposabljanja po celem svetu in v vsej Uniji ter jih izpostavila pritisku povsem brez primere. Družbene omejitve so bistveno spremenile poučevanje in učenje ter komunikacijo in sodelovanje v okviru skupnosti za izobraževanje in usposabljanje (1). Vplivale so na učence in dijake, njihove družine, učitelje, mentorje in vodstva institucij, pa tudi na strokovnjake iz skupnosti, ki zagotavljajo podporo izobraževanju, kot so socialni delavci, psihologi, drugi strokovni svetovalci, zdravstveni delavci in izobraževalci na področju kulture. Državam članicam je uspelo hitro mobilizirati rešitve in podporo za učenje na daljavo, pogosto z uporabo digitalnih tehnologij. Pridobljena so bila koristna spoznanja o novih možnostih za izobraževanje in usposabljanje, vključno z znatnim povečanjem digitalnih znanj, spretnosti in in kompetenc učiteljev ter tesnejšimi stiki med šolami in širšo skupnostjo. Vendar je v številnih državah članicah prišlo do sistemskih pomanjkljivosti ter vsesplošnega pomanjkanja pripravljenosti in virov za prehod na drugačen pristop k poučevanju in učenju, kar je razkrilo in še poglobilo obstoječe neenakosti, vrzeli in potrebe (2). Sistemi izobraževanja in usposabljanja se morajo na to odzvati in tudi izboljšati svojo odpornost, da bodo v prihodnje bolje obvladovali spreminjajoče se okoliščine in se nanje prilagodili. |
| --- | --- |

1.

Pandemija COVID-19 je vplivala na sisteme izobraževanja in usposabljanja po celem svetu in v vsej Uniji ter jih izpostavila pritisku povsem brez primere. Družbene omejitve so bistveno spremenile poučevanje in učenje ter komunikacijo in sodelovanje v okviru skupnosti za izobraževanje in usposabljanje (1). Vplivale so na učence in dijake, njihove družine, učitelje, mentorje in vodstva institucij, pa tudi na strokovnjake iz skupnosti, ki zagotavljajo podporo izobraževanju, kot so socialni delavci, psihologi, drugi strokovni svetovalci, zdravstveni delavci in izobraževalci na področju kulture. Državam članicam je uspelo hitro mobilizirati rešitve in podporo za učenje na daljavo, pogosto z uporabo digitalnih tehnologij. Pridobljena so bila koristna spoznanja o novih možnostih za izobraževanje in usposabljanje, vključno z znatnim povečanjem digitalnih znanj, spretnosti in in kompetenc učiteljev ter tesnejšimi stiki med šolami in širšo skupnostjo. Vendar je v številnih državah članicah prišlo do sistemskih pomanjkljivosti ter vsesplošnega pomanjkanja pripravljenosti in virov za prehod na drugačen pristop k poučevanju in učenju, kar je razkrilo in še poglobilo obstoječe neenakosti, vrzeli in potrebe (2). Sistemi izobraževanja in usposabljanja se morajo na to odzvati in tudi izboljšati svojo odpornost, da bodo v prihodnje bolje obvladovali spreminjajoče se okoliščine in se nanje prilagodili.

| 2. | V Sklepih Sveta o boju proti krizi zaradi covida-19 v izobraževanju in usposabljanju so države članice pozvane, naj „znova omogočijo učenje in poučevanje v živo“, poleg tega pa naj zagotovijo „učenje na daljavo ter digitalno in kombinirano učenje“, pri tem pa namenijo „dodatno pozornost zagotavljanju enakih možnosti“. V Sklepih Sveta o digitalnem izobraževanju v evropskih družbah znanja (3) je Komisija pozvana, naj „v tesnem sodelovanju z državami članicami in ob opiranju na dokaze nadalje ukrepa“ na podlagi zgoraj navedenih sklepov, „da bi na ravni Unije dosegli skupno razumevanje pristopov, ki omogočajo učinkovite, vključujoče in interaktivne učne procese na daljavo“. |
| --- | --- |

2.

V Sklepih Sveta o boju proti krizi zaradi covida-19 v izobraževanju in usposabljanju so države članice pozvane, naj „znova omogočijo učenje in poučevanje v živo“, poleg tega pa naj zagotovijo „učenje na daljavo ter digitalno in kombinirano učenje“, pri tem pa namenijo „dodatno pozornost zagotavljanju enakih možnosti“. V Sklepih Sveta o digitalnem izobraževanju v evropskih družbah znanja (3) je Komisija pozvana, naj „v tesnem sodelovanju z državami članicami in ob opiranju na dokaze nadalje ukrepa“ na podlagi zgoraj navedenih sklepov, „da bi na ravni Unije dosegli skupno razumevanje pristopov, ki omogočajo učinkovite, vključujoče in interaktivne učne procese na daljavo“.

| 3. | V akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje 2021–2027 je opisana vizija Evropske komisije o visokokakovostnem, vključujočem in dostopnem digitalnem izobraževanju v Evropi. Akcijski načrt je poziv k ukrepanju za boljše sodelovanje na evropski ravni, da bi iz pandemije COVID-19 pridobili koristna spoznanja in bi sisteme izobraževanja in usposabljanja pripravili za digitalno dobo. V njem je poudarjen potencial tehnologije, da omogoči bolj dostopno, prilagodljivo in posamezniku prilagojeno učenje, ki je osredotočeno na učence in dijake. Namen akcijskega načrta je obravnavati neenakosti v izobraževanju in usposabljanju v primeru pomanjkljivih digitalnih znanj, spretnosti in kompetenc, pomanjkljivega dostopa do ustreznih orodij in nezanesljive spletne povezljivosti. Poudarjena je potreba po krepitvi digitalne zmogljivosti v sistemih izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

3.

V akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje 2021–2027 je opisana vizija Evropske komisije o visokokakovostnem, vključujočem in dostopnem digitalnem izobraževanju v Evropi. Akcijski načrt je poziv k ukrepanju za boljše sodelovanje na evropski ravni, da bi iz pandemije COVID-19 pridobili koristna spoznanja in bi sisteme izobraževanja in usposabljanja pripravili za digitalno dobo. V njem je poudarjen potencial tehnologije, da omogoči bolj dostopno, prilagodljivo in posamezniku prilagojeno učenje, ki je osredotočeno na učence in dijake. Namen akcijskega načrta je obravnavati neenakosti v izobraževanju in usposabljanju v primeru pomanjkljivih digitalnih znanj, spretnosti in kompetenc, pomanjkljivega dostopa do ustreznih orodij in nezanesljive spletne povezljivosti. Poudarjena je potreba po krepitvi digitalne zmogljivosti v sistemih izobraževanja in usposabljanja.

| 4. | Spodbujanje razvoja kompetenc je eden izmed ciljev evropskega izobraževalnega prostora, v katerem bi se lahko v celoti izkoristile „možnosti izobraževanja in kulture kot gonilne sile za ustvarjanje delovnih mest, socialno pravičnost, aktivno državljanstvo, pa tudi kot sredstvo za izražanje identitete Evrope v vsej njeni raznolikosti“ (4). V Resoluciji Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (5) je navedeno, da je glavni cilj evropskega sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju podpora nadaljnjemu razvoju sistemov izobraževanja in usposabljanja v državah članicah, katerih cilj je zagotoviti osebni, socialni in poklicni razvoj vseh državljanov ob spodbujanju demokratičnih vrednot, enakosti, socialne kohezije, aktivnega državljanstva in medkulturnega dialoga, pa tudi trajnostno gospodarsko blaginjo, zeleni in digitalni prehod ter zaposljivost. |
| --- | --- |

4.

Spodbujanje razvoja kompetenc je eden izmed ciljev evropskega izobraževalnega prostora, v katerem bi se lahko v celoti izkoristile „možnosti izobraževanja in kulture kot gonilne sile za ustvarjanje delovnih mest, socialno pravičnost, aktivno državljanstvo, pa tudi kot sredstvo za izražanje identitete Evrope v vsej njeni raznolikosti“ (4). V Resoluciji Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (5) je navedeno, da je glavni cilj evropskega sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju podpora nadaljnjemu razvoju sistemov izobraževanja in usposabljanja v državah članicah, katerih cilj je zagotoviti osebni, socialni in poklicni razvoj vseh državljanov ob spodbujanju demokratičnih vrednot, enakosti, socialne kohezije, aktivnega državljanstva in medkulturnega dialoga, pa tudi trajnostno gospodarsko blaginjo, zeleni in digitalni prehod ter zaposljivost.

| 5. | Prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic (6) je, da ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da lahko ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela. V skladu z načelom 11 stebra imajo otroci iz prikrajšanih okolij pravico do posebnih ukrepov za izboljšanje njihovih možnosti. Učinkovito izvajanje teh načel je v veliki meri odvisno od odločnosti in ukrepov držav članic. Ukrepanje na ravni EU lahko dopolnjuje nacionalne ukrepe in Komisija je svoj prispevek predstavila v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (7). |
| --- | --- |

5.

Prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic (6) je, da ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da lahko ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela. V skladu z načelom 11 stebra imajo otroci iz prikrajšanih okolij pravico do posebnih ukrepov za izboljšanje njihovih možnosti. Učinkovito izvajanje teh načel je v veliki meri odvisno od odločnosti in ukrepov držav članic. Ukrepanje na ravni EU lahko dopolnjuje nacionalne ukrepe in Komisija je svoj prispevek predstavila v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (7).

| 6. | Program znanj in spretnosti za Evropo (8) opredeljuje ukrepe, ki posameznikom in podjetjem pomagajo razvijati širša in boljša znanja in spretnosti s krepitvijo trajnostne konkurenčnosti in odpornosti za odzivanje na krize na podlagi spoznanj, pridobljenih med pandemijo COVID-19, predlaga pa tudi spodbujanje izobraževanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v okviru ukrepov na področju raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

6.

Program znanj in spretnosti za Evropo (8) opredeljuje ukrepe, ki posameznikom in podjetjem pomagajo razvijati širša in boljša znanja in spretnosti s krepitvijo trajnostne konkurenčnosti in odpornosti za odzivanje na krize na podlagi spoznanj, pridobljenih med pandemijo COVID-19, predlaga pa tudi spodbujanje izobraževanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v okviru ukrepov na področju raziskav in inovacij.

| 7. | V Priporočilu Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (9) so države članice pozvane, naj pomoči potrebnim otrokom (tj. otrokom, ki jih ogroža revščina ali socialna izključenost) zagotovijo učinkovit in brezplačen dostop do izobraževanja in šolskih dejavnosti. Strategija EU o otrokovih pravicah (10) vsebuje poziv k oblikovanju vključujočega, kakovostnega izobraževanja. |
| --- | --- |

7.

V Priporočilu Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (9) so države članice pozvane, naj pomoči potrebnim otrokom (tj. otrokom, ki jih ogroža revščina ali socialna izključenost) zagotovijo učinkovit in brezplačen dostop do izobraževanja in šolskih dejavnosti. Strategija EU o otrokovih pravicah (10) vsebuje poziv k oblikovanju vključujočega, kakovostnega izobraževanja.

| 8. | V hitro spreminjajočem se in tesno povezanem svetu vsakdo potrebuje širok nabor kompetenc, ki jih mora nenehno razvijati skozi vse življenje. S ključnimi kompetencami, kakor so opredeljene v evropskem referenčnem okviru ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje (11), naj bi postavili temelje za doseganje enakopravnejših in bolj demokratičnih družb. Te ključne kompetence so odziv na potrebo po vključujoči in trajnostni rasti, socialni koheziji in nadaljnjemu razvoju demokratične kulture. |
| --- | --- |

8.

V hitro spreminjajočem se in tesno povezanem svetu vsakdo potrebuje širok nabor kompetenc, ki jih mora nenehno razvijati skozi vse življenje. S ključnimi kompetencami, kakor so opredeljene v evropskem referenčnem okviru ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje (11), naj bi postavili temelje za doseganje enakopravnejših in bolj demokratičnih družb. Te ključne kompetence so odziv na potrebo po vključujoči in trajnostni rasti, socialni koheziji in nadaljnjemu razvoju demokratične kulture.

| 9. | V Priporočilu Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (12) je navedeno, da se razvoj kompetenc olajša s spodbujanjem različnih učnih pristopov in okolij, vključno z ustrezno rabo digitalnih tehnologij; zagotavljanjem podpore pedagoškim delavcem in drugim deležnikom, ki podpirajo učne procese, vključno z družinami; podpiranjem in nadaljnjim razvojem ocenjevanja in vrednotenja ključnih kompetenc, pridobljenih v različnih okoljih, ter krepitvijo sodelovanja znotraj izobraževanja ter med izobraževanjem, usposabljanjem in učenjem na vseh ravneh in na različnih področjih. |
| --- | --- |

9.

V Priporočilu Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (12) je navedeno, da se razvoj kompetenc olajša s spodbujanjem različnih učnih pristopov in okolij, vključno z ustrezno rabo digitalnih tehnologij; zagotavljanjem podpore pedagoškim delavcem in drugim deležnikom, ki podpirajo učne procese, vključno z družinami; podpiranjem in nadaljnjim razvojem ocenjevanja in vrednotenja ključnih kompetenc, pridobljenih v različnih okoljih, ter krepitvijo sodelovanja znotraj izobraževanja ter med izobraževanjem, usposabljanjem in učenjem na vseh ravneh in na različnih področjih.

| 10. | V Priporočilu Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (13) je predlagana prenovljena vizija politike EU na področju PIU, ki vključuje digitalizacijo navedenega področja in uporabo kombiniranega učenja. V izjavi iz Osnabrücka o poklicnem izobraževanju in usposabljanju kot dejavniku okrevanja in pravičnega prehoda na digitalno in zeleno gospodarstvo je navedeno, da ima lahko digitalno učenje pomembno in dopolnilno vlogo (14). |
| --- | --- |

10.

V Priporočilu Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (13) je predlagana prenovljena vizija politike EU na področju PIU, ki vključuje digitalizacijo navedenega področja in uporabo kombiniranega učenja. V izjavi iz Osnabrücka o poklicnem izobraževanju in usposabljanju kot dejavniku okrevanja in pravičnega prehoda na digitalno in zeleno gospodarstvo je navedeno, da ima lahko digitalno učenje pomembno in dopolnilno vlogo (14).

| 11. | V Sklepih Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (15) je priznano, da so učitelji, mentorji in vodstva šol nepogrešljivo gonilo izobraževanja in usposabljanja ter bi morali biti vključeni v oblikovanje politik na področju izobraževanja in usposabljanja, imeti pa bi morali tudi avtonomijo pri uporabi teh politik v praksi, poleg tega pa potrebujejo podporo celovitega pristopa k začetnemu izobraževanju, uvajanju in stalnemu strokovnemu izpopolnjevanju. |
| --- | --- |

11.

V Sklepih Sveta o evropskih učiteljih in mentorjih za prihodnost (15) je priznano, da so učitelji, mentorji in vodstva šol nepogrešljivo gonilo izobraževanja in usposabljanja ter bi morali biti vključeni v oblikovanje politik na področju izobraževanja in usposabljanja, imeti pa bi morali tudi avtonomijo pri uporabi teh politik v praksi, poleg tega pa potrebujejo podporo celovitega pristopa k začetnemu izobraževanju, uvajanju in stalnemu strokovnemu izpopolnjevanju.

| 12. | Pandemija je še okrepila že dolgo trajajočo zaskrbljenost glede fizične, duševne in čustvene dobrobiti otrok in mladih. Vsem otrokom in mladim bi bilo treba zagotoviti vso podporo, ki jo potrebujejo za zdrav in aktiven življenjski slog (16), jih spodbujati pri vseživljenjskih pozitivnih navadah in jim omogočiti, da sodelujejo v različnih športnih in drugih fizičnih aktivnostih, s katerimi krepijo motorične sposobnosti ter izboljšujejo duševno in čustveno dobrobit. Otroci in mladi potrebujejo tudi podporo za duševno in čustveno dobrobit pri učenju, med drugim pri izvajanju učnih zadolžitev v zahtevnih okoliščinah ter pri razumevanju varnega in odgovornega vedenja na spletu (17). Podporo potrebujejo tudi tisti učenci in dijaki, ki dlje časa preživijo brez podpore družine, vrstnikov ali šolskega osebja. Pomembno je tudi opredeliti področja, kjer so potrebne izboljšave in ukrepi, s katerimi bi nadomestili to, kar je bilo izgubljeno pri učenju, ter ublažili negativne učinke na dobrobit učencev in dijakov. |
| --- | --- |

12.

Pandemija je še okrepila že dolgo trajajočo zaskrbljenost glede fizične, duševne in čustvene dobrobiti otrok in mladih. Vsem otrokom in mladim bi bilo treba zagotoviti vso podporo, ki jo potrebujejo za zdrav in aktiven življenjski slog (16), jih spodbujati pri vseživljenjskih pozitivnih navadah in jim omogočiti, da sodelujejo v različnih športnih in drugih fizičnih aktivnostih, s katerimi krepijo motorične sposobnosti ter izboljšujejo duševno in čustveno dobrobit. Otroci in mladi potrebujejo tudi podporo za duševno in čustveno dobrobit pri učenju, med drugim pri izvajanju učnih zadolžitev v zahtevnih okoliščinah ter pri razumevanju varnega in odgovornega vedenja na spletu (17). Podporo potrebujejo tudi tisti učenci in dijaki, ki dlje časa preživijo brez podpore družine, vrstnikov ali šolskega osebja. Pomembno je tudi opredeliti področja, kjer so potrebne izboljšave in ukrepi, s katerimi bi nadomestili to, kar je bilo izgubljeno pri učenju, ter ublažili negativne učinke na dobrobit učencev in dijakov.

| 13. | Čeprav se v celoti zavedamo pomena učenja v živo, lahko učenje na različne načine in v različnih okoljih, med drugim v šoli, doma, na prostem, v kulturnih objektih, na delovnem mestu in v digitalnih okoljih, otroke in mlade motivira, da razširijo razvoj kompetenc. Tako lažje razumejo pomen formalnega izobraževanja in usposabljanja za njihovo življenje v družbi, kar jih motivira, da se v večji meri aktivno vključijo v reševanje lokalnih in globalnih izzivov, na primer tistih, ki so povezani s trajnostnostjo, okoljem in podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

13.

Čeprav se v celoti zavedamo pomena učenja v živo, lahko učenje na različne načine in v različnih okoljih, med drugim v šoli, doma, na prostem, v kulturnih objektih, na delovnem mestu in v digitalnih okoljih, otroke in mlade motivira, da razširijo razvoj kompetenc. Tako lažje razumejo pomen formalnega izobraževanja in usposabljanja za njihovo življenje v družbi, kar jih motivira, da se v večji meri aktivno vključijo v reševanje lokalnih in globalnih izzivov, na primer tistih, ki so povezani s trajnostnostjo, okoljem in podnebnimi spremembami.

| 14. | Izobraževanje je temeljna človekova pravica in otrokova pravica. Dostop do izobraževanja mora biti zagotovljen ne glede na okolje, v katerem poteka (šola, drugi prostori, učenje na daljavo ali kombinacija obojega), in ne glede na različne osebne in socialne okoliščine učencev oziroma dijakov. Vrednost učenja v šoli in učenja v živo je v celoti priznana, vendar pa so pristopi kombiniranega učenja tudi v nepandemskih razmerah priložnost za izboljšanje kakovosti, relevantnosti in vključujočnosti izobraževanja in usposabljanja, na primer za zagotavljanje boljših možnosti za učenje na podeželskih in oddaljenih območjih, tudi v najbolj oddaljenih regijah in otoških skupnostih, ter za druge učence oziroma dijake, ki šole morda (začasno) ne obiskujejo redno: za otroke pripadnikov potujočih skupnosti ali potujočih delavcev; mlade oskrbovalce, tiste, ki imajo zdravstvene težave ali ki prebivajo v bolnišnicah ali varstvenih zavodih, tiste, ki trenirajo na vrhunski ravni, in tiste, ki so vključeni v poklicno izobraževanje in usposabljanje ali opravljajo plačano delo. Vsa okolja in orodja bi morala biti enako dostopna manjšinam, otrokom in mladim s posebnimi potrebami in iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij ter ne bi smela voditi v diskriminacijo ali segregacijo. |
| --- | --- |

14.

Izobraževanje je temeljna človekova pravica in otrokova pravica. Dostop do izobraževanja mora biti zagotovljen ne glede na okolje, v katerem poteka (šola, drugi prostori, učenje na daljavo ali kombinacija obojega), in ne glede na različne osebne in socialne okoliščine učencev oziroma dijakov. Vrednost učenja v šoli in učenja v živo je v celoti priznana, vendar pa so pristopi kombiniranega učenja tudi v nepandemskih razmerah priložnost za izboljšanje kakovosti, relevantnosti in vključujočnosti izobraževanja in usposabljanja, na primer za zagotavljanje boljših možnosti za učenje na podeželskih in oddaljenih območjih, tudi v najbolj oddaljenih regijah in otoških skupnostih, ter za druge učence oziroma dijake, ki šole morda (začasno) ne obiskujejo redno: za otroke pripadnikov potujočih skupnosti ali potujočih delavcev; mlade oskrbovalce, tiste, ki imajo zdravstvene težave ali ki prebivajo v bolnišnicah ali varstvenih zavodih, tiste, ki trenirajo na vrhunski ravni, in tiste, ki so vključeni v poklicno izobraževanje in usposabljanje ali opravljajo plačano delo. Vsa okolja in orodja bi morala biti enako dostopna manjšinam, otrokom in mladim s posebnimi potrebami in iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij ter ne bi smela voditi v diskriminacijo ali segregacijo.

| 15. | S pristopi kombiniranega učenja se prepoznava pomen šole kot skupnega prostora za osebno in družbeno interakcijo, kar je pomemben del učenja, saj omogoča razumevanje in osmišljanje sveta. Pri tem sta pomembna arhitekturna zasnova šole in zasnova šolskega prostora. |
| --- | --- |

15.

S pristopi kombiniranega učenja se prepoznava pomen šole kot skupnega prostora za osebno in družbeno interakcijo, kar je pomemben del učenja, saj omogoča razumevanje in osmišljanje sveta. Pri tem sta pomembna arhitekturna zasnova šole in zasnova šolskega prostora.

| 16. | Pristopi kombiniranega učenja lahko zaradi različnih učnih zadolžitev in orodij, ki jih vključujejo, okrepijo širok razvoj kompetenc. Uporaba digitalne tehnologije, vključno s povezovanjem naprav prek spleta, lahko olajša interakcijo z drugimi učenci oziroma dijaki, učnimi programi in drugimi viri informacij ter podpira učenje v živo in učenje v različnih okoljih. Pristopi kombiniranega učenja lahko olajšajo tudi pridobivanje digitalnih kompetenc in kompetenc za upravljanje podatkov. Dopolnilna uporaba znanstvene opreme, odprtih izobraževalnih virov, pripomočkov za ustvarjanje, stvarnih predmetov (ki jih najdemo in uporabljamo v vsakdanjem življenju), objavljenih besedil ter pripomočkov za pisanje in vizualno umetnost lahko spodbudi ustvarjalnost in osebno izražanje, tako samostojno kot v sodelovanju z drugimi. |
| --- | --- |

16.

Pristopi kombiniranega učenja lahko zaradi različnih učnih zadolžitev in orodij, ki jih vključujejo, okrepijo širok razvoj kompetenc. Uporaba digitalne tehnologije, vključno s povezovanjem naprav prek spleta, lahko olajša interakcijo z drugimi učenci oziroma dijaki, učnimi programi in drugimi viri informacij ter podpira učenje v živo in učenje v različnih okoljih. Pristopi kombiniranega učenja lahko olajšajo tudi pridobivanje digitalnih kompetenc in kompetenc za upravljanje podatkov. Dopolnilna uporaba znanstvene opreme, odprtih izobraževalnih virov, pripomočkov za ustvarjanje, stvarnih predmetov (ki jih najdemo in uporabljamo v vsakdanjem življenju), objavljenih besedil ter pripomočkov za pisanje in vizualno umetnost lahko spodbudi ustvarjalnost in osebno izražanje, tako samostojno kot v sodelovanju z drugimi.

| 17. | Pristopi kombiniranega učenja zahtevajo skladen sistemski pristop, da se ustvarijo omogočitveni pogoji. To zajema vključitev oseb s strokovnim znanjem z različnih področij in spodbujanje sodelovanja s skupnostjo, kar krepi občutek soodgovornosti za razvoj otrok in mladih. Učinkovitost sistematičnih ukrepov za podporo pristopom kombiniranega učenja bo odvisna tudi od udejanjanja in podpiranja razmerij med različnimi elementi ekosistema, med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi za izobraževanje in usposabljanje, industrijo izobraževalnih virov (ki zagotavlja tehnologijo, založništvo in drugo opremo za učne načrte), raziskovalnimi institucijami ter institucijami za izobraževanje in usposabljanje, skupnostmi, civilnodružbenimi organizacijami in pobudami, pa tudi družinami ter samimi učenci in dijaki, ne glede na njihove potrebe in raven sposobnosti. |
| --- | --- |

17.

Pristopi kombiniranega učenja zahtevajo skladen sistemski pristop, da se ustvarijo omogočitveni pogoji. To zajema vključitev oseb s strokovnim znanjem z različnih področij in spodbujanje sodelovanja s skupnostjo, kar krepi občutek soodgovornosti za razvoj otrok in mladih. Učinkovitost sistematičnih ukrepov za podporo pristopom kombiniranega učenja bo odvisna tudi od udejanjanja in podpiranja razmerij med različnimi elementi ekosistema, med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi za izobraževanje in usposabljanje, industrijo izobraževalnih virov (ki zagotavlja tehnologijo, založništvo in drugo opremo za učne načrte), raziskovalnimi institucijami ter institucijami za izobraževanje in usposabljanje, skupnostmi, civilnodružbenimi organizacijami in pobudami, pa tudi družinami ter samimi učenci in dijaki, ne glede na njihove potrebe in raven sposobnosti.

| 18. | Pristopi kombiniranega učenja so splošno uveljavljena praksa v začetnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju (18), vendar so omejitve med pandemijo postavile pred preizkušnjo zmogljivost institucij in organizacij, da zagotovijo učenje skozi delo ter ohranijo komunikacijo z vodji usposabljanj in mentorji, kar je vplivalo na zagotavljanje poklicnega usposabljanja z delom in vajeništva. Zmanjšanje dostopa do praktičnih izkušenj je še poudarilo znano dejstvo, da je treba v poklicnem izobraževanju in usposabljanju izkoristiti digitalne tehnologije, vključno z digitalnimi napravami in učnimi platformami, e-mapami ter obogateno in virtualno resničnostjo za simulacije. Povečalo pa je tudi potrebo po razumevanju in usklajevanju uporabe digitalnih tehnologij za učenje v različnih okoljih (npr. v šoli ali med prakso) pri pripravi učencev in dijakov na življenje in prihodnji trg dela. |
| --- | --- |

18.

Pristopi kombiniranega učenja so splošno uveljavljena praksa v začetnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju (18), vendar so omejitve med pandemijo postavile pred preizkušnjo zmogljivost institucij in organizacij, da zagotovijo učenje skozi delo ter ohranijo komunikacijo z vodji usposabljanj in mentorji, kar je vplivalo na zagotavljanje poklicnega usposabljanja z delom in vajeništva. Zmanjšanje dostopa do praktičnih izkušenj je še poudarilo znano dejstvo, da je treba v poklicnem izobraževanju in usposabljanju izkoristiti digitalne tehnologije, vključno z digitalnimi napravami in učnimi platformami, e-mapami ter obogateno in virtualno resničnostjo za simulacije. Povečalo pa je tudi potrebo po razumevanju in usklajevanju uporabe digitalnih tehnologij za učenje v različnih okoljih (npr. v šoli ali med prakso) pri pripravi učencev in dijakov na življenje in prihodnji trg dela.

| 19. | Pomembnost in relevantnost neformalnega učenja sta jasno razvidna iz izkušenj, pridobljenih z mladinskim in prostovoljskim delom ter sodelovanjem v kulturnih dejavnostih, vključno z množičnim športom. Neformalno učenje ima pomembno vlogo pri podpiranju razvoja bistvenih medosebnih, komunikacijskih, kognitivnih in osebnih znanj in spretnosti, med katere spada tudi ustvarjalnost, ki so mladim v pomoč pri vstopanju v odraslost, aktivno državljanstvo in delovno življenje (19). Za opredelitev novih načinov učenja je potrebno tudi boljše sodelovanje med formalnimi in neformalnimi učnimi okolji (20). |
| --- | --- |

19.

Pomembnost in relevantnost neformalnega učenja sta jasno razvidna iz izkušenj, pridobljenih z mladinskim in prostovoljskim delom ter sodelovanjem v kulturnih dejavnostih, vključno z množičnim športom. Neformalno učenje ima pomembno vlogo pri podpiranju razvoja bistvenih medosebnih, komunikacijskih, kognitivnih in osebnih znanj in spretnosti, med katere spada tudi ustvarjalnost, ki so mladim v pomoč pri vstopanju v odraslost, aktivno državljanstvo in delovno življenje (19). Za opredelitev novih načinov učenja je potrebno tudi boljše sodelovanje med formalnimi in neformalnimi učnimi okolji (20).

| 20. | To priporočilo v celoti spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. V njem je prepoznano, da se stopnja avtonomije institucij za izobraževanje in usposabljanje med državami članicami zelo razlikuje. V nekaterih državah članicah imajo institucije za izobraževanje in usposabljanje, institucije za izobraževanje učiteljev, pa tudi učitelji in mentorji visoko stopnjo avtonomije. Priporočilo se bo izvajalo glede na nacionalne okoliščine. |
| --- | --- |

20.

Ob upoštevanju naslednje opredelitve „kombiniranega učenja“:

za namene tega priporočila kombinirano učenje v formalnem izobraževanju in usposabljanju zajema različne pristope, ko šole (v primarnem in sekundarnem izobraževanju, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem), učitelji in mentorji ali učenci in dijaki uporabljajo več kot en pristop k učnemu procesu:

| — | kombiniranje šolskih prostorov in drugih fizičnih okolij zunaj šolskih prostorov (v katerih so skupaj z učiteljem/mentorjem ali pa so od njega prostorsko in/ali časovno ločeni med izobraževanjem na daljavo); |
| --- | --- |

—

kombiniranje šolskih prostorov in drugih fizičnih okolij zunaj šolskih prostorov (v katerih so skupaj z učiteljem/mentorjem ali pa so od njega prostorsko in/ali časovno ločeni med izobraževanjem na daljavo);

| — | kombiniranje različnih učnih orodij, ki so lahko digitalna (tudi spletna) in nedigitalna. |
| --- | --- |

—

kombiniranje različnih učnih orodij, ki so lahko digitalna (tudi spletna) in nedigitalna.

Učitelji, mentorji in šole bodo po svoji strokovni pedagoški presoji izbrali in omogočili uporabo teh pristopov v okviru zanimivih in učinkovitih učnih zadolžitev, ki prispevajo k širokemu razvoju kompetenc in so primerni za starost, sposobnosti in okoliščine učencev oziroma dijakov ter pričakovane učne rezultate.

Učenje v drugih fizičnih okoljih lahko, na primer, na eni strani pomeni učenje: doma ali v bolnišnici (v primeru bolnih ali poškodovanih otrok); na drugi strani pa učenje v kulturnih in spominskih ustanovah; na kmetijah, v podjetjih in na drugih delovnih mestih; v naravi in na prostem; v športnih in mladinskih objektih.

Učenje na daljavo je opredeljeno kot učenje, pri katerem je učitelj/mentor prostorsko in/ali časovno ločen od učenca oziroma dijaka, pri čemer se upoštevajo nacionalne okoliščine.

Spletno učenje je opredeljeno kot učenje z uporabo digitalne tehnologije, ki povezuje različne naprave in omogoča interakcijo med učencem oziroma dijakom in učitelji, mentorji in drugim pedagoškim osebjem ali drugimi učenci oziroma dijaki, ki je namenjena pridobivanju učnih vsebin ali drugih informacij za izpolnitev ciljev učnih programov.

Digitalna učna orodja so lahko, na primer: pametne table in projektorji za sodelovanje v učilnicah; mobilne naprave, tablični in prenosni računalniki z aplikacijami za načrtovanje, raziskovanje in skupne dejavnosti; televizijski in radijski sprejemniki za spremljanje programov ter orodja za virtualno in obogateno resničnost ter aplikacije za izboljšano interakcijo. Digitalna učna orodja niso nujno vedno povezana z internetom,

DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČA, NAJ:

| 1. | na podlagi spoznanj, pridobljenih med krizo zaradi COVID-19, podprejo okrevanje in pripravljenost sistemov izobraževanja in usposabljanja, tako da odpravijo posledice pandemije za učence in dijake, učitelje, mentorje in druge pedagoške delavce, razvijejo dolgoročnejše strateške pristope h kombiniranemu učenju ter na podlagi uspešnih inovacij, uvedenih ali preizkušenih med pandemijo, izmenjajo in razširijo dobre prakse v skladu z načeli, določenimi v tem priporočilu (21). Te inovacije ne nadomeščajo temveč dopolnjujejo učenje v šoli in učenje v živo; |
| --- | --- |

1.

na podlagi spoznanj, pridobljenih med krizo zaradi COVID-19, podprejo okrevanje in pripravljenost sistemov izobraževanja in usposabljanja, tako da odpravijo posledice pandemije za učence in dijake, učitelje, mentorje in druge pedagoške delavce, razvijejo dolgoročnejše strateške pristope h kombiniranemu učenju ter na podlagi uspešnih inovacij, uvedenih ali preizkušenih med pandemijo, izmenjajo in razširijo dobre prakse v skladu z načeli, določenimi v tem priporočilu (21). Te inovacije ne nadomeščajo temveč dopolnjujejo učenje v šoli in učenje v živo;

| 2. | razmislijo o naslednjih ukrepih v podporo učencem in dijakom: |
| --- | --- |

2.

razmislijo o naslednjih ukrepih v podporo učencem in dijakom:

kot neposreden odgovor na krizo:

| a) | zagotavljanje dodatnih priložnosti za učenje in ciljno usmerjene podpore učencem in dijakom, da bi tako nadomestili to, kar je bilo izgubljeno pri učenju zaradi zaprtja šol in omejitev učenja v živo, zlasti tistim, ki imajo učne težave ali posebne učne potrebe, so iz prikrajšanih skupin ali so bili drugače prizadeti zaradi motenega šolanja in usposabljanja. To lahko vključuje na primer okrepljeno individualizirano podporo in osebno tutorstvo, sisteme mentorstva (vključno z mentorstvom sošolcev), vključujoče učne skupnosti, dodatne učiteljske vire, dodeljene razredom (npr. skupno poučevanje), večjo svetovalno podporo, dodaten čas za učenje med šolskim letom in/ali počitnicami ter dostop do dodatnih učnih okolij, kot so javne knjižnice in skupnostni prostori, ter do obšolskih storitev s pedagoško podporo; |
| --- | --- |

a)

zagotavljanje dodatnih priložnosti za učenje in ciljno usmerjene podpore učencem in dijakom, da bi tako nadomestili to, kar je bilo izgubljeno pri učenju zaradi zaprtja šol in omejitev učenja v živo, zlasti tistim, ki imajo učne težave ali posebne učne potrebe, so iz prikrajšanih skupin ali so bili drugače prizadeti zaradi motenega šolanja in usposabljanja. To lahko vključuje na primer okrepljeno individualizirano podporo in osebno tutorstvo, sisteme mentorstva (vključno z mentorstvom sošolcev), vključujoče učne skupnosti, dodatne učiteljske vire, dodeljene razredom (npr. skupno poučevanje), večjo svetovalno podporo, dodaten čas za učenje med šolskim letom in/ali počitnicami ter dostop do dodatnih učnih okolij, kot so javne knjižnice in skupnostni prostori, ter do obšolskih storitev s pedagoško podporo;

| b) | dajanje prednosti fizični in duševni dobrobiti učencev in dijakov ter njihovih družin. Del tega so lahko: krepitev psihološke podpore in priprava smernic za duševno zdravje; vključitev politik za dobrobit učencev in dijakov ter politik proti ustrahovanju med šolske cilje; postopki spremljanja in zagotavljanja kakovosti (v okviru rednega zagotavljanja kakovosti ali dela šolske inšpekcije ali pa v okviru specifičnih ocenjevanj razmer v šoli v kontekstu pandemije); dodeljevanje namenskega osebja ali lajšanje dostopa do usposobljenih strokovnjakov in storitev za duševno zdravje in podporo; |
| --- | --- |

b)

dajanje prednosti fizični in duševni dobrobiti učencev in dijakov ter njihovih družin. Del tega so lahko: krepitev psihološke podpore in priprava smernic za duševno zdravje; vključitev politik za dobrobit učencev in dijakov ter politik proti ustrahovanju med šolske cilje; postopki spremljanja in zagotavljanja kakovosti (v okviru rednega zagotavljanja kakovosti ali dela šolske inšpekcije ali pa v okviru specifičnih ocenjevanj razmer v šoli v kontekstu pandemije); dodeljevanje namenskega osebja ali lajšanje dostopa do usposobljenih strokovnjakov in storitev za duševno zdravje in podporo;

| c) | krepitev razvoja digitalnih veščin in kompetenc vseh učencev in dijakov ter njihovih družin, ob upoštevanju digitalnega razkoraka in digitalne vrzeli med spoloma ter hkratnem odpravljanju vseh stereotipov in pristranskosti, tudi spolnih stereotipov in spolnih pristranskosti, pa tudi krepitev digitalne zmogljivosti sistemov za izobraževanje in usposabljanje, in sicer s spodbujanjem naložb v razpoložljive naprave in povezljivost na ravni šole in skupnosti ter z zagotavljanjem priložnosti za izboljšanje digitalnih znanj, spretnosti in kompetenc, med drugim z uporabo komunikacijske tehnologije za samostojno in sodelovalno učenje ter za samoocenjevanje, kar naj bi izboljšalo nadaljnje učenje. Izvajanje naložb in reform, predvidenih v nacionalnih načrtih ter v načrtih na podlagi mehanizma za okrevanje in odpornost zagotavlja, da lahko vsi učenci in dijaki dostopajo do potrebne opreme in priložnosti za učenje; |
| --- | --- |

c)

krepitev razvoja digitalnih veščin in kompetenc vseh učencev in dijakov ter njihovih družin, ob upoštevanju digitalnega razkoraka in digitalne vrzeli med spoloma ter hkratnem odpravljanju vseh stereotipov in pristranskosti, tudi spolnih stereotipov in spolnih pristranskosti, pa tudi krepitev digitalne zmogljivosti sistemov za izobraževanje in usposabljanje, in sicer s spodbujanjem naložb v razpoložljive naprave in povezljivost na ravni šole in skupnosti ter z zagotavljanjem priložnosti za izboljšanje digitalnih znanj, spretnosti in kompetenc, med drugim z uporabo komunikacijske tehnologije za samostojno in sodelovalno učenje ter za samoocenjevanje, kar naj bi izboljšalo nadaljnje učenje. Izvajanje naložb in reform, predvidenih v nacionalnih načrtih ter v načrtih na podlagi mehanizma za okrevanje in odpornost zagotavlja, da lahko vsi učenci in dijaki dostopajo do potrebne opreme in priložnosti za učenje;

v podporo okrevanju in dolgoročnejši pripravljenosti izobraževanja in usposabljanja:

| d) | s preučitvijo načinov za razvoj pristopov kombiniranega učenja v primarnem in sekundarnem izobraževanju, tudi poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki bi koristili vsem učencem in dijakom, ter zagotovitev trajnega pozitivnega učinka na poučevanje in učenje, prilagojeno starosti, sposobnostim, posebnim potrebam ter učnim ciljem učencev in dijakov, pri čemer se v celoti upošteva vrednost učenja v šoli in v živo. Del tega bi lahko bili krepitev razvoja in vključevanje različnih učnih orodij, da se zagotovijo priložnosti za raziskovanje in izražanje, vključno z razvojem znanstvene, digitalne in medijske pismenosti; podpiranje učenja, ki združuje različna okolja za bogatejše učne izkušnje; ustvarjanje primernega ravnovesja med učenjem, ki ga vodita učitelj in učenec oziroma dijak, na eni strani ter sodelovalnim in samostojnim učenjem na drugi strani; preizkušanje učnih metod, da bi nove priložnosti postale privlačne ter bi se učencem in dijakom ter učiteljem zagotovile boljše učne rešitve; |
| --- | --- |

d)

s preučitvijo načinov za razvoj pristopov kombiniranega učenja v primarnem in sekundarnem izobraževanju, tudi poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki bi koristili vsem učencem in dijakom, ter zagotovitev trajnega pozitivnega učinka na poučevanje in učenje, prilagojeno starosti, sposobnostim, posebnim potrebam ter učnim ciljem učencev in dijakov, pri čemer se v celoti upošteva vrednost učenja v šoli in v živo. Del tega bi lahko bili krepitev razvoja in vključevanje različnih učnih orodij, da se zagotovijo priložnosti za raziskovanje in izražanje, vključno z razvojem znanstvene, digitalne in medijske pismenosti; podpiranje učenja, ki združuje različna okolja za bogatejše učne izkušnje; ustvarjanje primernega ravnovesja med učenjem, ki ga vodita učitelj in učenec oziroma dijak, na eni strani ter sodelovalnim in samostojnim učenjem na drugi strani; preizkušanje učnih metod, da bi nove priložnosti postale privlačne ter bi se učencem in dijakom ter učiteljem zagotovile boljše učne rešitve;

| e) | uporaba pristopov kombiniranega učenja kot načina, ki podpira dobrobit, avtonomijo učencev in dijakov ter posamezniku prilagojeno učenje (pri čemer se upoštevajo starost, sposobnosti in posebne učne potrebe učencev in dijakov) ter razvoj njihove „osebnostne, družbene in učne kompetence“ (ena od osmih „ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje“ (22), ki je nadalje razvita v pobudi Komisije za evropski okvir LifeComp (23)); |
| --- | --- |

e)

uporaba pristopov kombiniranega učenja kot načina, ki podpira dobrobit, avtonomijo učencev in dijakov ter posamezniku prilagojeno učenje (pri čemer se upoštevajo starost, sposobnosti in posebne učne potrebe učencev in dijakov) ter razvoj njihove „osebnostne, družbene in učne kompetence“ (ena od osmih „ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje“ (22), ki je nadalje razvita v pobudi Komisije za evropski okvir LifeComp (23));

| 3. | razmislijo o naslednjih ukrepih v podporo učiteljem in mentorjem: |
| --- | --- |

3.

razmislijo o naslednjih ukrepih v podporo učiteljem in mentorjem:

kot neposreden odgovor na krizo:

| a) | podpora samoocenjevanja učiteljev pri uporabi digitalnih tehnologij ter tečajev izpopolnjevanja in drugih oblik poklicnega učenja za učitelje in mentorje, da bi jim pomagali pri uporabi in vključevanju digitalnih programov in orodij v proces poučevanja (24). Z razvojem in razširjanjem spletnih in fizičnih pedagoških modulov in virov, da bi učiteljem in mentorjem pomagali njihove učne metode in prakse prilagoditi pristopom kombiniranega učenja (25) na podlagi njihovih izkušenj in povratnih informacij ter z njimi sodelovali pri uporabi novih orodij in gradiv, tudi glede tega, kako varno in etično delovati v digitalnem okolju in kako pri tem podpirati učence; |
| --- | --- |

a)

podpora samoocenjevanja učiteljev pri uporabi digitalnih tehnologij ter tečajev izpopolnjevanja in drugih oblik poklicnega učenja za učitelje in mentorje, da bi jim pomagali pri uporabi in vključevanju digitalnih programov in orodij v proces poučevanja (24). Z razvojem in razširjanjem spletnih in fizičnih pedagoških modulov in virov, da bi učiteljem in mentorjem pomagali njihove učne metode in prakse prilagoditi pristopom kombiniranega učenja (25) na podlagi njihovih izkušenj in povratnih informacij ter z njimi sodelovali pri uporabi novih orodij in gradiv, tudi glede tega, kako varno in etično delovati v digitalnem okolju in kako pri tem podpirati učence;

| b) | večji poudarek na dobrobiti in kakovosti poklicnega življenja učiteljev in mentorjev, vodstvenih delavcev šol in drugega pedagoškega osebja, da se ublaži stres in prepreči izgorelost. Sem lahko sodijo: lajšanje dostopa do usposobljenih strokovnjakov in storitev na področju duševnega zdravja in podpore; spodbujanje razvoja in/ali organizacije medsebojne podpore za ublažitev stresa; zagotavljanje več priložnosti za usposabljanje na področju odpornosti/duševne dobrobiti v programih začetnega izobraževanja in stalnega strokovnega razvoja učiteljev; |
| --- | --- |

b)

večji poudarek na dobrobiti in kakovosti poklicnega življenja učiteljev in mentorjev, vodstvenih delavcev šol in drugega pedagoškega osebja, da se ublaži stres in prepreči izgorelost. Sem lahko sodijo: lajšanje dostopa do usposobljenih strokovnjakov in storitev na področju duševnega zdravja in podpore; spodbujanje razvoja in/ali organizacije medsebojne podpore za ublažitev stresa; zagotavljanje več priložnosti za usposabljanje na področju odpornosti/duševne dobrobiti v programih začetnega izobraževanja in stalnega strokovnega razvoja učiteljev;

podprejo okrevanje in dolgoročnejšo pripravljenost učiteljev in mentorjev:

| c) | vključitev pristopov kombiniranega učenja v programe začetnega izobraževanja (26) in stalnega strokovnega razvoja (27) učiteljev, da bi pedagoško osebje po potrebi lažje prilagodilo zasnovo učenja svojim strokovnim okvirom in bilo usposobljeno za podpiranje učenja z različnimi notranjimi in zunanjimi okolji, orodji in zadolžitvami; |
| --- | --- |

c)

vključitev pristopov kombiniranega učenja v programe začetnega izobraževanja (26) in stalnega strokovnega razvoja (27) učiteljev, da bi pedagoško osebje po potrebi lažje prilagodilo zasnovo učenja svojim strokovnim okvirom in bilo usposobljeno za podpiranje učenja z različnimi notranjimi in zunanjimi okolji, orodji in zadolžitvami;

| d) | zagotovitev dostopa do centrov strokovnega znanja in ustreznih virov za usmerjanje in krepitev pristopov kombiniranega učenja. S podpiranjem zaposlenih na področju izobraževanja in usposabljanja, da razvijejo pristope kombiniranega učenja v svojih specifičnih okoliščinah, in sicer z izmenjavami osebja in vzajemnim učenjem, ustvarjanjem trdnih šolskih skupin s sodelovalnim učenjem, mrežami, sodelovalnimi projekti in izkustvenimi skupnostmi; |
| --- | --- |

d)

zagotovitev dostopa do centrov strokovnega znanja in ustreznih virov za usmerjanje in krepitev pristopov kombiniranega učenja. S podpiranjem zaposlenih na področju izobraževanja in usposabljanja, da razvijejo pristope kombiniranega učenja v svojih specifičnih okoliščinah, in sicer z izmenjavami osebja in vzajemnim učenjem, ustvarjanjem trdnih šolskih skupin s sodelovalnim učenjem, mrežami, sodelovalnimi projekti in izkustvenimi skupnostmi;

| e) | razvoj smernic glede novih pristopov k ocenjevanju in zaključnemu preverjanju znanja, tudi prek spleta, z ustreznimi orodji za formativno preverjanje in sumativno ocenjevanje, ki so primerna za različne ravni ter izobraževalna okolja in okolja usposabljanja; |
| --- | --- |

e)

razvoj smernic glede novih pristopov k ocenjevanju in zaključnemu preverjanju znanja, tudi prek spleta, z ustreznimi orodji za formativno preverjanje in sumativno ocenjevanje, ki so primerna za različne ravni ter izobraževalna okolja in okolja usposabljanja;

| f) | spodbujanje pedagoškega osebja k sodelovanju v raziskovalnih projektih in raziskavah, med drugim pri preskušanju uporabe nalog v drugih učnih okoljih in uporabi digitalne tehnologije v podporo procesom poučevanja in učenja; |
| --- | --- |

f)

spodbujanje pedagoškega osebja k sodelovanju v raziskovalnih projektih in raziskavah, med drugim pri preskušanju uporabe nalog v drugih učnih okoljih in uporabi digitalne tehnologije v podporo procesom poučevanja in učenja;

| 4. | podprejo šole tako, da razmislijo o naslednjih ukrepih: |
| --- | --- |

4.

podprejo šole tako, da razmislijo o naslednjih ukrepih:

kot neposreden odgovor na krizo:

| a) | zagotovitev orodij in virov za pristope kombiniranega učenja ter smernic za šole glede učinkovite uporabe teh orodij in virov (28); |
| --- | --- |

a)

zagotovitev orodij in virov za pristope kombiniranega učenja ter smernic za šole glede učinkovite uporabe teh orodij in virov (28);

| b) | mobilizacija ali zaposlitev dodatnega osebja, da se po možnosti omogoči več časa za individualno podporo pri šolskih in obšolskih dejavnostih; |
| --- | --- |

b)

mobilizacija ali zaposlitev dodatnega osebja, da se po možnosti omogoči več časa za individualno podporo pri šolskih in obšolskih dejavnostih;

| c) | podpiranje učinkovitih partnerstev za infrastrukturo in vire med različnimi izvajalci izobraževanja in usposabljanja, med drugim z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, podjetji, strokovnimi združenji, zavodi s področja umetnosti, kulturne dediščine, športa, narave, visokošolskega izobraževanja in raziskav, civilno družbo, industrijo izobraževalnih virov (vključno s tehnologijo, založništvom in drugo opremo za učne načrte) ter raziskavami v izobraževanju; |
| --- | --- |

c)

podpiranje učinkovitih partnerstev za infrastrukturo in vire med različnimi izvajalci izobraževanja in usposabljanja, med drugim z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, podjetji, strokovnimi združenji, zavodi s področja umetnosti, kulturne dediščine, športa, narave, visokošolskega izobraževanja in raziskav, civilno družbo, industrijo izobraževalnih virov (vključno s tehnologijo, založništvom in drugo opremo za učne načrte) ter raziskavami v izobraževanju;

| d) | podpiranje šol pri spremljanju in samoocenjevanju njihovih strategij in praks vključevanja v zvezi s pristopi kombiniranega učenja ter pri sprejemanju ukrepov, potrebnih za odpravo pomanjkljivosti, vključno z uporabo orodij EU (29); |
| --- | --- |

d)

podpiranje šol pri spremljanju in samoocenjevanju njihovih strategij in praks vključevanja v zvezi s pristopi kombiniranega učenja ter pri sprejemanju ukrepov, potrebnih za odpravo pomanjkljivosti, vključno z uporabo orodij EU (29);

| e) | izboljšanje razumevanja staršev, zakonitih skrbnikov in družin glede učnih okolij, orodij in nalog, s sistematičnim komuniciranjem in usmerjanjem, brez ustvarjanja dodatnih bremen zanje; |
| --- | --- |

e)

izboljšanje razumevanja staršev, zakonitih skrbnikov in družin glede učnih okolij, orodij in nalog, s sistematičnim komuniciranjem in usmerjanjem, brez ustvarjanja dodatnih bremen zanje;

podprejo dolgoročnejše okrevanje in izboljšajo zmogljivosti za organizacijske spremembe:

| f) | z naložbami v visokohitrostno internetno povezljivost v v šolskih prostorih in okoljih učenja na daljavo, od katere je odvisno spletno učenje, skupaj z načrti za vzdrževanje in posodobitev tehnične infrastrukture; |
| --- | --- |

f)

z naložbami v visokohitrostno internetno povezljivost v v šolskih prostorih in okoljih učenja na daljavo, od katere je odvisno spletno učenje, skupaj z načrti za vzdrževanje in posodobitev tehnične infrastrukture;

| g) | po možnosti ter v skladu z nacionalno in regionalno zakonodajo in okoliščinami z omogočanjem ustrezne ravni avtonomije za odločanje na ravni šole (upravni odbori šol, ravnatelji, vodstveni delavci), da se omogočijo inovacije, odzivnost ter prilagajanje lokalnim in regionalnim potrebam; |
| --- | --- |

g)

po možnosti ter v skladu z nacionalno in regionalno zakonodajo in okoliščinami z omogočanjem ustrezne ravni avtonomije za odločanje na ravni šole (upravni odbori šol, ravnatelji, vodstveni delavci), da se omogočijo inovacije, odzivnost ter prilagajanje lokalnim in regionalnim potrebam;

| h) | s podpiranjem vodstvenih delavcev šol, ki so ključni pri izvajanju organizacijskih sprememb in stalnega izboljševanja, z namenskim strokovnim izpopolnjevanjem in smernicami za njihove vloge; s podpiranjem šol ter z njimi povezanih izvajalcev izobraževanja in usposabljanja pri razmisleku o pristopih kombiniranega učenja v okviru strateškega načrtovanja in procesov izboljšanja šol, ki lahko vključujejo uporabo orodij za samoocenjevanje; |
| --- | --- |

h)

s podpiranjem vodstvenih delavcev šol, ki so ključni pri izvajanju organizacijskih sprememb in stalnega izboljševanja, z namenskim strokovnim izpopolnjevanjem in smernicami za njihove vloge; s podpiranjem šol ter z njimi povezanih izvajalcev izobraževanja in usposabljanja pri razmisleku o pristopih kombiniranega učenja v okviru strateškega načrtovanja in procesov izboljšanja šol, ki lahko vključujejo uporabo orodij za samoocenjevanje;

| i) | s podpiranjem dialoga in mreženja med različnimi deležniki, tudi družinami, vključenimi v učenje v šoli in drugih fizičnih okoljih ter učenje na daljavo, da bi se iz različnih virov pridobile povratne informacije in zamisli za prihodnji razvoj. To bi moralo vključevati tudi dialog, smernice in strategije za zaščito varnosti otrok in mladih ter zagotavljanje zaupnosti in varstva njihovih podatkov ter njihove varnosti in zasebnosti v digitalnem svetu; |
| --- | --- |

i)

s podpiranjem dialoga in mreženja med različnimi deležniki, tudi družinami, vključenimi v učenje v šoli in drugih fizičnih okoljih ter učenje na daljavo, da bi se iz različnih virov pridobile povratne informacije in zamisli za prihodnji razvoj. To bi moralo vključevati tudi dialog, smernice in strategije za zaščito varnosti otrok in mladih ter zagotavljanje zaupnosti in varstva njihovih podatkov ter njihove varnosti in zasebnosti v digitalnem svetu;

| j) | po možnosti tako, da se uporabi del notranjega in/ali zunanjega pregleda in mehanizmov za zagotavljanje kakovosti šole za kombinacijo učnih okolij in orodij, z vključevanjem evalvacij drugih izvajalcev, ki niso del šole, ali evalvacij, ki se izvedejo prek njih; |
| --- | --- |

j)

po možnosti tako, da se uporabi del notranjega in/ali zunanjega pregleda in mehanizmov za zagotavljanje kakovosti šole za kombinacijo učnih okolij in orodij, z vključevanjem evalvacij drugih izvajalcev, ki niso del šole, ali evalvacij, ki se izvedejo prek njih;

| 5. | v celoti izkoristijo sredstva EU in strokovno znanje za reforme in naložbe v infrastrukturo, orodja in pedagogiko, da se okrepita odpornost in pripravljenost šol na prihodnost, še posebej programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), programa za digitalno Evropo, programa Obzorje Evropa in Instrumenta za tehnično podporo; |
| --- | --- |

5.

v celoti izkoristijo sredstva EU in strokovno znanje za reforme in naložbe v infrastrukturo, orodja in pedagogiko, da se okrepita odpornost in pripravljenost šol na prihodnost, še posebej programa Erasmus+, mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), programa za digitalno Evropo, programa Obzorje Evropa in Instrumenta za tehnično podporo;

| 6. | vlagajo v raziskave ter spremljanje in evalvacija izzivov na področju politik ter vplivov teh pobud na izobraževalni ekosistem, da bi se gradilo na pridobljenih spoznanjih in prispevalo k prihodnji reformi politike, tudi na podlagi izkušenj učencev in dijakov ter zbranih podatkov, če so ti na voljo, da bi razvili dobre prakse in po meri prilagojene rešitve umetne inteligence za izboljšane učne programe; |
| --- | --- |

6.

vlagajo v raziskave ter spremljanje in evalvacija izzivov na področju politik ter vplivov teh pobud na izobraževalni ekosistem, da bi se gradilo na pridobljenih spoznanjih in prispevalo k prihodnji reformi politike, tudi na podlagi izkušenj učencev in dijakov ter zbranih podatkov, če so ti na voljo, da bi razvili dobre prakse in po meri prilagojene rešitve umetne inteligence za izboljšane učne programe;

| 7. | sprejmejo ukrepe in spremljajo izvajanje tega priporočila v skladu z nacionalnimi in regionalnimi sistemi izobraževanja in usposabljanja. Po potrebi upoštevajo vse ukrepe, ki podpirajo pristope kombiniranega učenja v nacionalnih akcijskih načrtih za izvajanje evropskega jamstva za otroke. |
| --- | --- |

7.

sprejmejo ukrepe in spremljajo izvajanje tega priporočila v skladu z nacionalnimi in regionalnimi sistemi izobraževanja in usposabljanja. Po potrebi upoštevajo vse ukrepe, ki podpirajo pristope kombiniranega učenja v nacionalnih akcijskih načrtih za izvajanje evropskega jamstva za otroke.

POZIVA KOMISIJO, NAJ OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU SUBSIDIARNOSTI IN NACIONALNIH OKOLIŠČIN:

| 1. | podpre izvajanje tega priporočila, tako da olajša vzajemno učenje in izmenjave med državami članicami in vsemi zadevnimi deležniki, pod pogojem, da se oblikujejo in nadalje razvijejo ukrepi, in sicer s:






  i) | strateškim okvirom za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (30); |
| --- | --- | --- |

1.

podpre izvajanje tega priporočila, tako da olajša vzajemno učenje in izmenjave med državami članicami in vsemi zadevnimi deležniki, pod pogojem, da se oblikujejo in nadalje razvijejo ukrepi, in sicer s:

i)

strateškim okvirom za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (30);

| ii) | novim evropskim vozliščem za digitalno izobraževanje in novim strukturiranim dialogom z državami članicami, ki bo vzpostavljen v skladu z akcijskim načrtom za digitalno izobraževanje 2021–2027, da se podpre medsektorsko sodelovanje na področju digitalnega izobraževanja; |
| --- | --- |

ii)

novim evropskim vozliščem za digitalno izobraževanje in novim strukturiranim dialogom z državami članicami, ki bo vzpostavljen v skladu z akcijskim načrtom za digitalno izobraževanje 2021–2027, da se podpre medsektorsko sodelovanje na področju digitalnega izobraževanja;

| iii) | spletnimi platformami in skupnostmi EU za izobraževanje in usposabljanje, vključno s platformama School Education Gateway in eTwinning ter evropsko zbirko orodij za šole „Spodbujanje vključujočega izobraževanja in boj proti osipništvu“; |
| --- | --- |

iii)

spletnimi platformami in skupnostmi EU za izobraževanje in usposabljanje, vključno s platformama School Education Gateway in eTwinning ter evropsko zbirko orodij za šole „Spodbujanje vključujočega izobraževanja in boj proti osipništvu“;

| 2. | v sodelovanju z državami članicami podpre razvoj virov, ki se lahko uporabljajo prostovoljno, na primer:






  i) | z dokazi podprte smernice o zasnovi učenja in organizacijski praksi šol v okviru pristopov kombiniranega učenja, med drugim o morebitnih digitalnih orodjih, pristopih k ocenjevanju in vrednotenju učenja ter varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti na spletu; |
| --- | --- | --- |

2.

v sodelovanju z državami članicami podpre razvoj virov, ki se lahko uporabljajo prostovoljno, na primer:

i)

z dokazi podprte smernice o zasnovi učenja in organizacijski praksi šol v okviru pristopov kombiniranega učenja, med drugim o morebitnih digitalnih orodjih, pristopih k ocenjevanju in vrednotenju učenja ter varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti na spletu;

| ii) | ustvarjanje in izmenjavo visokokakovostnih digitalnih izobraževalnih vsebin, pri čemer se preuči tudi potencial evropskega okvira za vsebine digitalnega izobraževanja, ki ga trenutno razvija Komisija; |
| --- | --- |

ii)

ustvarjanje in izmenjavo visokokakovostnih digitalnih izobraževalnih vsebin, pri čemer se preuči tudi potencial evropskega okvira za vsebine digitalnega izobraževanja, ki ga trenutno razvija Komisija;

| 3. | podpre priložnosti za strokovni razvoj in učenje učiteljev, vodij usposabljanja in drugega pedagoškega osebja, in sicer:






  i) | s spodbujanjem prosto dostopnih množičnih spletnih tečajev (MOOC) o pristopih kombiniranega učenja za učitelje, mentorje, vodstvene delavce šol in vodje usposabljanj za učitelje, ki jih gosti platforma School Education Gateway, ter vsesplošne uporabe teh tečajev za pedagoško osebje v šolah; |
| --- | --- | --- |

3.

podpre priložnosti za strokovni razvoj in učenje učiteljev, vodij usposabljanja in drugega pedagoškega osebja, in sicer:

i)

s spodbujanjem prosto dostopnih množičnih spletnih tečajev (MOOC) o pristopih kombiniranega učenja za učitelje, mentorje, vodstvene delavce šol in vodje usposabljanj za učitelje, ki jih gosti platforma School Education Gateway, ter vsesplošne uporabe teh tečajev za pedagoško osebje v šolah;

| ii) | z izmenjavo dobrih praks na področju izmenjav osebja, projektov in mrež v okviru programa Erasmus+, projektov in mrež, med drugim prek spletne skupnosti eTwinning, prihodnjih učiteljskih akademij Erasmus+ in centrov poklicne odličnosti; |
| --- | --- |

ii)

z izmenjavo dobrih praks na področju izmenjav osebja, projektov in mrež v okviru programa Erasmus+, projektov in mrež, med drugim prek spletne skupnosti eTwinning, prihodnjih učiteljskih akademij Erasmus+ in centrov poklicne odličnosti;

| iii) | s spodbujanjem novega spletnega orodja SELFIE za učitelje, da bodo lažje razmislili o svojih digitalnih kompetencah in načrtovali nadaljnje izboljšave. To temelji na orodju SELFIE za digitalno načrtovanje za celotno šolo, ki lahko podpre učinkovite pristope kombiniranega učenja, tudi na področju PIU; |
| --- | --- |

iii)

s spodbujanjem novega spletnega orodja SELFIE za učitelje, da bodo lažje razmislili o svojih digitalnih kompetencah in načrtovali nadaljnje izboljšave. To temelji na orodju SELFIE za digitalno načrtovanje za celotno šolo, ki lahko podpre učinkovite pristope kombiniranega učenja, tudi na področju PIU;

| 4. | sodeluje z vsemi deležniki, tudi ponudniki programske in strojne opreme, pri načinih za izboljšanje digitalne infrastrukture in orodij ter njihove uporabe v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem, poleg tega pa poudarja pomen zaupnosti in varstva podatkov v zvezi s tem; |
| --- | --- |

4.

sodeluje z vsemi deležniki, tudi ponudniki programske in strojne opreme, pri načinih za izboljšanje digitalne infrastrukture in orodij ter njihove uporabe v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem, poleg tega pa poudarja pomen zaupnosti in varstva podatkov v zvezi s tem;

| 5. | podpre pobude za nadaljnji razvoj in spodbujanje vključujočega in enakopravnega kakovostnega izobraževanja ter priložnosti za vseživljenjsko učenje za vse, predvsem v zvezi z vključevanjem učencev in dijakov, katerih specifične okoliščine vplivajo na njihov dostop do posameznih učnih okolij in orodij, in vključevanjem tistih, ki potrebujejo ciljno usmerjeno podporo v učnem procesu; |
| --- | --- |

5.

podpre pobude za nadaljnji razvoj in spodbujanje vključujočega in enakopravnega kakovostnega izobraževanja ter priložnosti za vseživljenjsko učenje za vse, predvsem v zvezi z vključevanjem učencev in dijakov, katerih specifične okoliščine vplivajo na njihov dostop do posameznih učnih okolij in orodij, in vključevanjem tistih, ki potrebujejo ciljno usmerjeno podporo v učnem procesu;

| 6. | še naprej podpira države članice pri izvajanju reform za izboljšanje kakovosti in vključujočnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja ter podpre njihovo digitalno pripravljenost v skladu s cilji akcijskega načrta za digitalno izobraževanje 2021–2027; |
| --- | --- |

6.

še naprej podpira države članice pri izvajanju reform za izboljšanje kakovosti in vključujočnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja ter podpre njihovo digitalno pripravljenost v skladu s cilji akcijskega načrta za digitalno izobraževanje 2021–2027;

| 7. | obravnava razvoj pristopov kombiniranega učenja v primarnem in sekundarnem izobraževanju, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem v okviru rednih poročil o napredku evropskega izobraževalnega prostora ter akcijskega načrta za digitalno izobraževanje 2021–2027. |
| --- | --- |

7.

obravnava razvoj pristopov kombiniranega učenja v primarnem in sekundarnem izobraževanju, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem v okviru rednih poročil o napredku evropskega izobraževalnega prostora ter akcijskega načrta za digitalno izobraževanje 2021–2027.

V Bruslju, 29. novembra 2021

Za Svet

predsednica

S. KUSTEC

---

(1)  Sklepi Sveta o boju proti krizi zaradi covida-19 v izobraževanju in usposabljanju, (UL C 212 I, 26.6.2020, str. 9).

1

(2)  Glej delovni dokument služb Komisije SWD(2021) 219 final, del 1, stran 6 (opomba 2).

2

(3)  UL C 415, 1.12.2020, str. 22.

3

(4)  Dok. COM(2017) 673 final.

4

(5)  UL C 66, 26.2.2021, str. 1.

5

(6)  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

6

(7)  Dok. COM(2021) 102 final.

7

(8)  Dok. COM(2020) 274 final.

8

(9)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

9

(10)  Dok. COM(2021) 142 final.

10

(11)  UL C 189, 4.6.2018, str. 7.

11

(12)  UL C 189, 4.6.2018, str. 1.

12

(13)  UL C 417, 2.12.2020, str. 1.

13

(14)  Potrjena 30. novembra 2020.

14

(15)  UL C 193, 9.6.2020, str. 11.

15

(16)  Evropska komisija na ravni EU na primer začenja pobudo „HealthyLifestyle4All“ (Zdrav življenjski slog za vse) v obliki dveletne kampanje, katere cilj je povezati šport in aktivni življenjski slog z zdravstveno, prehransko in drugimi politikami.

16

(17)  Glej poročilo Skupnega raziskovalnega središča z naslovom The likely impact of COVID-19 on education: „Reflections based on the existing literature and recent international datasets“ (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. and Mazza, J., 2020).

17

(18)  Začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje se običajno izvaja na višji sekundarni in posekundarni ravni, preden dijaki vstopijo v delovno življenje. Poteka bodisi v šolskem okolju (v glavnem v učilnici) bodisi v delovnem okolju, kot so centri za usposabljanje in podjetja, kar je odvisno od nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja ter od gospodarskih struktur.

18

(19)  Sklepi Sveta o vlogi mladinskega dela v podporo mladim pri razvoju bistvenih življenjskih spretnosti, ki so jim v pomoč pri uspešnem vstopanju v odraslost, dejavno državljanstvo in delovno življenje (UL C 189, 15.6.2017, str. 30).

19

(20)  Sklepi Sveta o povečanju vloge množičnega športa pri razvoju prečnih veščin, zlasti med mladimi (UL C 172, 27.5.2015, str. 8).

20

(21)  Okvir za kombinirano učenje, predstavljen v delovnem dokumentu služb Komisije SWD (2021) 219 final, je lahko podlaga za specifične ukrepe, prilagojene razmeram v posameznih državah.

21

(22)  Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 4.6.2018, str. 1).

22

(23)  Okvir LifeComp vsebuje tri medsebojno prepletena področja kompetenc: „osebnostno“, „družbeno“ in „učno“. Vsako področje vključuje tri kompetence: samourejanje, prožnost, dobrobit (osebnostno področje); empatijo, sporazumevanje, sodelovanje (družbeno področje); razvojno miselnost, kritično mišljenje in upravljanje učenja (učno področje). Kompetence iz okvira LifeComp se uporabljajo na vseh področjih življenja in se lahko pridobivajo skozi vse življenje s formalnim, priložnostnim in neformalnim izobraževanjem. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

23

(24)  Evropska komisija je 5. oktobra 2021 uvedla novo orodje SELFIE za učitelje, ki ga bodo lahko učitelji uporabljali pri načrtovanju razvoja svojih digitalnih kompetenc.

24

(25)  Platforma School Education Gateway že vključuje nekaj virov za kombinirano učenje, namenjenih učiteljem in mentorjem.

25

(26)  Obdobje formalnega študija, v katerem pridobijo priznano izobrazbo in se zaposlijo kot učitelji. Običajno ga ponujajo pedagoške smeri na univerzah ali neodvisne institucije za izobraževanje učiteljev (glej glosar v delovnem dokumentu služb Komisije SWD (2021) 219 final).

26

(27)  Učenje, ki se ga posamezniki udeležijo na kateri koli stopnji poklicne kariere, da bi izboljšali svoje delo (glej glosar v delovnem dokumentu služb Komisije SWD (2021) 219 final).

27

(28)  Orodje SELFIE lahko zagotovi podporo šolam, da razmislijo in zberejo dokaze o svojih trenutnih razmerah in potrebah. Gre za modularno orodje, ki ga lahko posamezna šola prilagodi, da upošteva svoje konkretne okoliščine.

28

(29)  Evropska zbirka orodij za šole o „Spodbujanju vključujočega izobraževanja in boj proti osipništvu“ šolam ponuja številne vire in praktične primere ter orodje za samoocenjevanje.

29

(30)  UL C 66, 26.2.2021, str. 1.

30

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/30

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 504/04)

Komisija se je 6. decembra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10463. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10463. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/31

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10489 – BAXTER / HILL-ROM)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 504/05)

Komisija se je 6. decembra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10489. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10489. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/32

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10439 – DP WORLD / SYNCREON)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 504/06)

Komisija se je 23. novembra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10439. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10439. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/33

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 504/07)

Komisija se je 2. decembra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10532. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10532. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/34

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 504/08)

Komisija se je 12. novembra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10382. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10382. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/35

---

Obvestilo nekaterim osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2021/C 504/09)

Naslednje osebe: Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (št. 4), Sergey Pavlovych TSEKOV (št. 8), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (št. 17), Aleksandr Viktorovich VITKO (št. 19), Alexander Mihailovich NOSATOV (št. 27), generalpodpolkovnik Igor Nikolaevich (Mykolayovich) TURCHENYUK (št. 32), Sergei Ivanovich MENYAILO (št. 37), Olga Fedorovna KOVITIDI (št. 38), Vladimir Anatolievich SHAMANOV (št. 50), Aleksandr Yurevich BORODAI (št. 62), Alexander KHRYAKOV (št. 65), Marat Faatovich BASHIROV (št. 66), Boris Vyacheslavovich GRYZLOV (št. 77), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (št. 79), Fyodor Dmitrievich BEREZIN (št. 84), Miroslav Vladimirovich RUDENKO (št. 98), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (št. 108), Igor Vladimirovich LEBEDEV (št. 114), Alexander Mikhailovich BABAKOV (št. 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV (št. 121), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (št. 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN (št. 137), Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (št. 149), Ruslan Ismailovich BALBEK (št. 152), Dmitry Anatolievich BELIK (št. 154), Andrei Dmitrievich KOZENKO (št. 155), Svetlana Borisovna SAVCHENKO (št. 156), Pavel Valentinovich SHPEROV (št. 157), Inna Nikolayevna GUZEYEVA (št. 162), Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO (št. 163), Olga Valerievna POZDNYAKOVA (št. 167), Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV (št. 183), Sergei Andreevich DANILENKO (št. 184), Lidia Aleksandrovna BASOVA (št. 185) in Leonid Kronidovich RYZHENKIN (št. 192), osebe iz Priloge k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, in Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (2) o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

Svet namerava ohraniti omejevalne ukrepe proti navedenim osebam z novimi utemeljitvami. Te osebe obveščamo, da lahko do 22. decembra 2021 Svetu pošljejo zahtevek za pridobitev predvidenih utemeljitev za njihovo uvrstitev na seznam na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/36

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2196, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2193 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2021/C 504/10)

Osebe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2196 (2) o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2193 (4) o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da je treba te osebe uvrstiti na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2014/145/SZVP in Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Razlogi za uvrstitev teh oseb na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe lahko prošnjo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pred 4. januarjem 2022 pošljejo Svetu na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu.

Zadevne osebe obenem opozarjamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz drugega odstavka člena 275 ter četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 14.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 4.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/37

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2021/C 504/11)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2018/1725 (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2014/145/SZVP (2), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2196 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 (4), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2193 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1.C v Generalnem direktoratu za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| B-1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

B-1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2021/2196, in Uredbo (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2193.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2014/145/SZVP in Uredbi (EU) št. 269/2014.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa in pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(3)  UL L 445, 13.12.2021, str. 14.

(4)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(5)  UL L 445, 13.12.2021, str. 4.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/39

---

Obvestilo osebam in subjektu, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2197, in iz Uredbe Sveta 2020/1998, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2195, o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

(2021/C 504/12)

Osebe in subjekt, navedeni v Prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2020/1999 (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2197 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) 2020/1998 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2195 (4), o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da bi bilo treba te osebe in ta subjekt vključiti na seznam fizičnih oseb, pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa (SZVP) 2020/1999 in Uredbe (EU) 2020/1998. Razlogi za uvrstitev teh oseb in tega subjekta na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe in zadevni subjekt opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi (EU) 2020/1998, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali točno določena plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe in zadevni subjekt lahko Svetu zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo do 31. julija 2022 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Svet bo vse prejete pripombe upošteval pri rednem pregledu seznama oseb in subjektov, ki ga bo opravil na podlagi člena 10 Sklepa (SZVP) 2020/1999.

---

(1)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 13.

(2)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 17

(3)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(4)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 10.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/40

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

(2021/C 504/13)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave sta Sklep (SZVP) 2020/1999 (2), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2197 (3), in Uredba (EU) 2020/1998 (4), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2195 (5).

Za postopek obdelave je odgovoren Oddelek RELEX.1.C v Generalnem direktoratu za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je sestaviti in posodabljati seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom (SZVP) 2020/1999, kot je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2021/2197, in Uredbo (EU) 2020/1998, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2195, o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu (SZVP) 2020/1999 in Uredbi (EU) 2020/1998.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 13.

(3)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 17.

(4)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(5)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 10.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/41

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2013/255/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2199, in Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2194, o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

(2021/C 504/14)

Osebe, navedene v Prilogi I k Sklepu Sveta 2013/255/SZVP (1), kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2199 (2), in Prilogi II k Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2194 (4), o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da bi bilo treba navedene osebe vključiti na seznam oseb in subjektov iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP ter Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012. Razlogi za uvrstitev zadevnih oseb na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na spletnih mestih iz Priloge III k Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012, zaprosijo, da se jim dovoli uporaba zamrznjenih sredstev za zadovoljitev osnovnih potreb ali natančno določena plačila (glej člen 16 Uredbe).

Zadevne osebe lahko zahtevek za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo Svetu do 1. marca 2022 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Svet bo vse prejete pripombe upošteval pri naslednjem pregledu seznama oseb in subjektov, ki ga bo opravil v skladu s členom 34 Sklepa 2013/255/SZVP in členom 32(4) Uredbe (EU) št. 36/2012.

Zadevne osebe obveščamo tudi, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz drugega odstavka člena 275 ter četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 147, 1.6.2013, str. 14.

(2)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 23.

(3)  UL L 16, 19.1.2012, str. 1.

(4)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 7.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/42

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/255/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

(2021/C 504/15)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem.

Pravna podlaga za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2013/255/SZVP (2), kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2199 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 36/2012 (4), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2194 (5).

Za postopek obdelave je odgovoren Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor oddelka RELEX (zunanji odnosi) Generalnega sekretariata Sveta, pristojni oddelek za postopek obdelave pa je RELEX.1.C, katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodabljati seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2013/255/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2021/2199, in Uredbo (EU) št. 36/2012, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2194.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2013/255/SZVP in Uredbi (EU) št. 36/2012.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko posredujejo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot sta pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, izbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 147, 1.6.2013, str. 14.

(3)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 23.

(4)  UL L 16, 19.1.2012, str. 1.

(5)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 7.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/43

---

Obvestilo osebi, za katero veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2015/1333, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2198, in Uredbe Sveta (EU) 2016/44, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2192, o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

(2021/C 504/16)

Osebo, uvrščeno na seznama v prilogah II in IV k Sklepu Sveta (SZVP) 2015/1333 (1), kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2198 (2), in v Prilogi III k Uredbi Sveta (EU) 2016/44 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2192 (4), o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je odločil, da se oseba iz navedenih prilog uvrsti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa (SZVP) 2015/1333 in Uredbe (EU) 2016/44.

Zadevno osebo obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2016/44, vloži prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali natančno določena plačila (glej člen 8 Uredbe).

Zadevna oseba lahko prošnjo za vnovično preučitev odločitve o uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošlje Svetu do 15. maja 2022. Vse tovrstne prošnje je treba poslati na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu.

Vse prejete pripombe bo Svet upošteval pri rednem pregledu seznama oseb in subjektov, ki ga bo opravil v skladu s členom 17(2) Sklepa (SZVP) 2015/1333 in členom 21(6) Uredbe (EU) 2016/44.

Zadevno osebo obveščamo tudi, da lahko odločitev Sveta izpodbija na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz drugega odstavka člena 275 ter četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 206, 1.8.2015, str. 34.

(2)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 21.

(3)  UL L 12, 19.1.2016, str. 1.

(4)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 1.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/44

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta (SZVP) 2015/1333 in Uredbi Sveta (EU) 2016/44 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

(2021/C 504/17)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravno podlaga za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta (SZVP) 2015/1333 (2), kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2021/2198 (3), in Uredba Sveta (EU) 2016/44 (4), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2192 (5).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor RELEX (zunanji odnosi) generalnega sekretariata Sveta, oddelek, pristojen za postopek obdelave, pa je RELEX.1.C, katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu.

Namen postopka obdelave je vzpostavitev in posodobitev seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom (SZVP) 2015/1333, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2021/2198, in Uredbo (EU) 2016/44, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2192.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki ustrezajo razlogom za uvrstitev na seznam, določenim v Sklepu (SZVP) 2015/1333 in Uredbi (EU) 2016/44.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter vse druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo na uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, odgovorjeno v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od dne, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, črtan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali med trajanjem sodnega postopka, če se je to že začelo.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 206, 1.8.2015, str. 34.

(3)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 21.

(4)  UL L 12, 19.1.2016, str. 1.

(5)  UL L 445 I, 13.12.2021, str. 1.

---

Evropska komisija

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/45

---

Menjalni tečaji eura (1)

13. december 2021

(2021/C 504/18)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1278 |
| JPY | japonski jen | 128,19 |
| DKK | danska krona | 7,4362 |
| GBP | funt šterling | 0,85158 |
| SEK | švedska krona | 10,2310 |
| CHF | švicarski frank | 1,0418 |
| ISK | islandska krona | 148,00 |
| NOK | norveška krona | 10,1598 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,401 |
| HUF | madžarski forint | 367,07 |
| PLN | poljski zlot | 4,6221 |
| RON | romunski leu | 4,9494 |
| TRY | turška lira | 16,0525 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5795 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4388 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7967 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6651 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5420 |
| KRW | južnokorejski won | 1 333,60 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,9694 |
| CNY | kitajski juan | 7,1777 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5210 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 155,54 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7678 |
| PHP | filipinski peso | 56,731 |
| RUB | ruski rubelj | 82,8238 |
| THB | tajski bat | 37,612 |
| BRL | brazilski real | 6,3190 |
| MXN | mehiški peso | 23,5354 |
| INR | indijska rupija | 85,4225 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1278

JPY

japonski jen

128,19

DKK

danska krona

7,4362

GBP

funt šterling

0,85158

SEK

švedska krona

10,2310

CHF

švicarski frank

1,0418

ISK

islandska krona

148,00

NOK

norveška krona

10,1598

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,401

HUF

madžarski forint

367,07

PLN

poljski zlot

4,6221

RON

romunski leu

4,9494

TRY

turška lira

16,0525

AUD

avstralski dolar

1,5795

CAD

kanadski dolar

1,4388

HKD

hongkonški dolar

8,7967

NZD

novozelandski dolar

1,6651

SGD

singapurski dolar

1,5420

KRW

južnokorejski won

1 333,60

ZAR

južnoafriški rand

17,9694

CNY

kitajski juan

7,1777

HRK

hrvaška kuna

7,5210

IDR

indonezijska rupija

16 155,54

MYR

malezijski ringit

4,7678

PHP

filipinski peso

56,731

RUB

ruski rubelj

82,8238

THB

tajski bat

37,612

BRL

brazilski real

6,3190

MXN

mehiški peso

23,5354

INR

indijska rupija

85,4225

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/46

---

Poročilo o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta ali Komisije na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014, za proračunsko leto 2020

(2021/C 504/19)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je pravkar objavilo poročilo o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta ali Komisije na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014, za proračunsko leto 2020.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča http://eca.europa.eu ali si ga z njega prenesete.

---

Evropska komisija

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/47

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. januar 2022

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (1))

(2021/C 504/20)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 472 z dne 23.11.2021, str. 7.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2022 | ... | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2022

...

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/48

---

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2021/C 504/21)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„BOLANDIN“

PDO-ES-N1876

Datum vloge: 3. julij 2014

1.   Ime za registracijo

Bolandin

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 16. | Vino iz prezrelega grozdja |
| --- | --- |

16.

Vino iz prezrelega grozdja

4.   Opis vina

Rdeča vina

| — | Videz: vina morajo biti intenzivne barve. Ton: rdeče barve z odtenki, ki segajo od vijolične pri mladih vinih do opečnato rdeče pri staranih vinih. |
| --- | --- |

—

Videz: vina morajo biti intenzivne barve. Ton: rdeče barve z odtenki, ki segajo od vijolične pri mladih vinih do opečnato rdeče pri staranih vinih.

| — | Vonj: vina morajo imeti zelo intenzivno aromo, z vonjem po črnem in rdečem jagodičju. V staranih vinih so prisotne začimbne note in vonj po popečenem. |
| --- | --- |

—

Vonj: vina morajo imeti zelo intenzivno aromo, z vonjem po črnem in rdečem jagodičju. V staranih vinih so prisotne začimbne note in vonj po popečenem.

| — | Okus: vina morajo biti vsaj polnega telesa. Dobro uravnotežena. Z dolgotrajnim pookusom. Z dobro uravnoteženo vsebnostjo kislin. Note po staranju v sodu (aroma po praženem in/ali popečenem). |
| --- | --- |

—

Okus: vina morajo biti vsaj polnega telesa. Dobro uravnotežena. Z dolgotrajnim pookusom. Z dobro uravnoteženo vsebnostjo kislin. Note po staranju v sodu (aroma po praženem in/ali popečenem).

Vsebnost hlapnih kislin:

| | ≤0,65 g/l ocetne kisline pri mladih vinih |
| --- | --- |

≤0,65 g/l ocetne kisline pri mladih vinih

| | ≤0,85 g/l ocetne kisline pri staranih vinih |
| --- | --- |

≤0,85 g/l ocetne kisline pri staranih vinih

Če mejne vrednosti niso določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 12,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 130 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

12,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

130

Bela vina

| — | Videz: rumene barve, slamnato rumene pri mladih vinih in zlato rumene pri vinih, fermentiranih in/ali staranih v sodih. Bistra in sijoča. |
| --- | --- |

—

Videz: rumene barve, slamnato rumene pri mladih vinih in zlato rumene pri vinih, fermentiranih in/ali staranih v sodih. Bistra in sijoča.

| — | Vonj: vina morajo imeti vsaj visoko intenzivno aromo, sadnega vonja in z notami tropskega sadja. Starana vina razvijejo začimbne arome. |
| --- | --- |

—

Vonj: vina morajo imeti vsaj visoko intenzivno aromo, sadnega vonja in z notami tropskega sadja. Starana vina razvijejo začimbne arome.

| — | Okus: vina morajo biti vsaj srednje polnega telesa. Sveža in sadna. Okus je dobro uravnotežen tako pri mladih kot pri staranih vinih. |
| --- | --- |

—

Okus: vina morajo biti vsaj srednje polnega telesa. Sveža in sadna. Okus je dobro uravnotežen tako pri mladih kot pri staranih vinih.

Vsebnost hlapnih kislin:

| | ≤0,65 g/l ocetne kisline pri mladih vinih |
| --- | --- |

≤0,65 g/l ocetne kisline pri mladih vinih

| | ≤0,85 g/l ocetne kisline pri staranih vinih |
| --- | --- |

≤0,85 g/l ocetne kisline pri staranih vinih

Če mejne vrednosti niso določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 12,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 170 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

12,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

170

Bela vina iz prezrelega grozdja

| — | Videz: intenzivne, čiste in sijoče zlatorumene barve. |
| --- | --- |

—

Videz: intenzivne, čiste in sijoče zlatorumene barve.

| — | Vonj: vina morajo imeti vsaj zelo intenzivno aromo. Arome medu, zrele kutine in fige. Zelo sadna. |
| --- | --- |

—

Vonj: vina morajo imeti vsaj zelo intenzivno aromo. Arome medu, zrele kutine in fige. Zelo sadna.

| — | Okus: vina morajo biti vsaj srednje polnega telesa, zaokrožena in oljnata. Z dolgotrajnim pookusom. |
| --- | --- |

—

Okus: vina morajo biti vsaj srednje polnega telesa, zaokrožena in oljnata. Z dolgotrajnim pookusom.

Vsebnost hlapnih kislin:

| | ≤0,74 g/l ocetne kisline pri mladih vinih |
| --- | --- |

≤0,74 g/l ocetne kisline pri mladih vinih

| | ≤0,85 g/l ocetne kisline pri staranih vinih |
| --- | --- |

≤0,85 g/l ocetne kisline pri staranih vinih

| | ≤0,72 g/l + 0,06 g/l ocetne kisline za vsako stopnjo volumenskega deleža naravnega alkohola, ki presega 10 vol. %, pri vinih iz grozdja s plemenito plesnijo. |
| --- | --- |

≤0,72 g/l + 0,06 g/l ocetne kisline za vsako stopnjo volumenskega deleža naravnega alkohola, ki presega 10 vol. %, pri vinih iz grozdja s plemenito plesnijo.

Če mejne vrednosti niso določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo EU.

Opomba: Ker vsebnost sladkorja presega 5 g/l, lahko ta bela vina iz prezrelega grozdja vsebujejo do 250 mg/l žveplovega dioksida.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 12,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

12,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopki

V nobenem primeru se ne sme šteti, da se je postopek staranja začel pred 1. oktobrom leta trgatve.

Način gojenja

Gostota zasaditve v vinogradih na območju označbe „Bolandin“ ne sme biti manjša od 2 400 trsov na hektar.

b.   Največji donosi

| | Cabernet sauvignon, tempranillo in merlot |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon, tempranillo in merlot

| | 7 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

7 500 kilogramov grozdja na hektar

| | 52 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

52 hektolitrov na hektar

| | Sauvignon blanc in chardonnay |
| --- | --- |

Sauvignon blanc in chardonnay

| | 7 400 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

7 400 kilogramov grozdja na hektar

| | 48 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

48 hektolitrov na hektar

| | Shiraz |
| --- | --- |

Shiraz

| | 7 300 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

7 300 kilogramov grozdja na hektar

| | 51 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

51 hektolitrov na hektar

| | Moscatel de grano menudo (rumeni muškat) |
| --- | --- |

Moscatel de grano menudo (rumeni muškat)

| | 7 200 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

7 200 kilogramov grozdja na hektar

| | 28 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

28 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno območje Bolandin se nahaja v občini Ablitas (avtonomna skupnost Navarra) in zajema naslednje katastrske parcele:

| | poligon 5: katastrska parcela 1 658; |
| --- | --- |

poligon 5: katastrska parcela 1 658;

| | poligon 5: parcela 1 659; |
| --- | --- |

poligon 5: parcela 1 659;

| | poligon 5: parcela 1 660; |
| --- | --- |

poligon 5: parcela 1 660;

| | poligon 5: katastrska parcela 1 661; |
| --- | --- |

poligon 5: katastrska parcela 1 661;

| | poligon 5: katastrska parcela 1 662; |
| --- | --- |

poligon 5: katastrska parcela 1 662;

| | poligon 5: katastrska parcela 1 663; |
| --- | --- |

poligon 5: katastrska parcela 1 663;

| | poligon 5: katastrska parcela 1 884; |
| --- | --- |

poligon 5: katastrska parcela 1 884;

| | poligon 5: katastrska parcela 1 885 in delno parcela A ter parcele E, F, G in H. |
| --- | --- |

poligon 5: katastrska parcela 1 885 in delno parcela A ter parcele E, F, G in H.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE GRANO MENUDO |
| --- | --- |

MOSCATEL DE GRANO MENUDO

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | SHIRAZ |
| --- | --- |

SHIRAZ

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

8.   Opis povezave

Okolica (naravni dejavniki)

Bolandin je ime zgodovinskega območja, ki se nahaja v občini Ablitas (Navarra) in je navedeno v katastrskem registru Navarre in na nacionalnih zemljevidih, ki jih je izdal španski nacionalni geografski inštitut. Območje Bolandina obsega približno 170 hektarov. „Bolandin“ je tudi ime triangulacijske točke na razmejenem območju.

„Bolandin“ je v nekaterih dokumentih pisan z V, kajti v Navarri sta priznana dva uradna jezika: kastiljska španščina (v kateri se ime začne z V in vključuje naglasno znamenje) in baskovščina (v kateri se začne z B in ne vključuje naglasnega znamenja). V baskovščini ni naglasnih znamenj in črke V.

Na podlagi raziskav in testov, opravljenih pod vodstvom katedre za vinogradništvo oddelka za kmetijstvo in prehrano Univerze v La Rioji, je območje razmejeno po naslednjih naravnih dejavnikih: tla, topografijo in podnebje.

Tla in topologija

Razmejeno območje obsega manjšo planoto na najvišjem delu Bolandina in njeno pobočje, ki se na jugovzhodni strani spusti v ravnino na delu jugozahodno od Bolandina. Zaradi nadmorske višine, naklona, izpostavljenosti in tipa tal se popolnoma razlikuje od okoliških območij.

Zgornji del planote (kjer se nahaja vinska klet) sestavljajo rdeča glinena tla, nastala v aragonski fazi celinskega terciarja. Pod bregom, ki obdaja ostanke teras, je široko pobočje, ki se z rahlim, 5-odstotnim naklonom razteza proti jugozahodu. Tu je večina vinogradov. Pobočja sestavljajo prodna, peščena in glinena tla, nastala v tretji pleistocenski fazi kvartarja.

Od meje Bolandina je svet ravninski, večinoma nastal iz ledeniških sedimentov v drugi pleistocenski fazi kvartarja, torej iz materialov, mlajših od tistih, ki sestavljajo Bolandin.

Nadmorska višina je približno med 369 in 324 metri, kar je precej nižje od nadmorske višine ZOP „Navarra“ (med 400 in 500 m).

Podnebje

Bolandin leži na južni strani pobočja, zato ima parcela edinstveno mezoklimo z dobro izpostavljenostjo sončni svetlobi.

Povprečna količina padavin v zadnjih 7–12 sezonah je bila od 379 do 354 mm na leto, kar je zelo malo v primerjavi s povprečjem za ZOP „Navarra“ (ki znaša od 450 do 700 mm).

Odločilen dejavnik je tudi veter, saj 70 % dni piha severozahodni veter cierzo. To je zelo suh veter, ki omejuje nastanek vseh vrst bolezni.

Razmejeno območje se spoprijema z višjimi temperaturami in manj deževja od povprečja za ZOP „Navarra“. Za to območje je značilno ekstremno celinsko podnebje s sredozemskim vplivom. Letni časi so zelo izraziti: mrzle zime, tople, skoraj neopazne pomladi in jeseni ter zelo vroča, dolga in suha poletja. Ta značilnost močno vpliva na temperaturni razpon in količino padavin.

Najvišje poletne temperature so zelo visoke (nad 35 °C) in na tem območju so pogosto zabeležene najvišje temperature za celotno pokrajino Navarra in dolino reke Ebro. Najnižje temperature v decembru in januarju so zelo nizke, in sicer med –6 in –8 °C. Povprečna letna temperatura je tu za več kot 1 °C višja od povprečne letne temperature ZOP „Navarra“.

Človeški dejavniki

Vinska trta je že več stoletij ena najpomembnejših kmetijskih rastlin, ki se gojijo v Bolandinu. To območje je nekoč z uporabo naklona namakal kanal Lodosa. Na namakanem območju so bili večinoma vinogradi, zasajeni s stoletnimi vinskimi trtami, iz katerih so pridelovali vino odlične kakovosti, ki so ga stekleničili in tržili pod imenom „Bolandin“.

Danes se strokovnjaki za tehnike upravljanja vinske trte odločajo o najboljših možnostih (izbira rastlinskega materiala, namakanje, pletev, omejevanje pridelka, upravljanje prehranskih in zaščitnih sredstev za vinsko trto) za podnebne razmere in rast med letom, da bi pridobili najkakovostnejše surovine. Strokovnjaki vsako leto načrtujejo različna opravila, kot sta redčenje grozdov za uravnavanje pridelka in pletev na strani, s katere zjutraj grozde obsije sonce, saj to pospešuje proces zorenja. Listi, ki jih sonce obsije v popoldanskem času, se ne odstranjujejo, saj bi sonce v tem primeru grozdje lahko ožgalo. Ta praksa prispeva tudi k preprečevanju širjenja bolezni, saj izboljša kroženje zraka okrog grozdov.

Ker je količina padavin majhna, relativna vlažnost zraka zelo nizka in so tla zelo suha, je mogoče z zbiralnikom za namakanje in nadzorom namakanja neposredno vplivati na proces zorenja in doseči njegovo optimalno raven ter ohraniti trse v najboljšem stanju za rast in proizvodnjo. Namakanje se upravlja zelo previdno, pri tem pa je treba paziti bolj na kakovost kot količino, da se pridobi zrelo in dobro uravnoteženo grozdje.

Opis vina

Podatki o proizvodu: kakovost ali značilnosti proizvoda, ki so bistveno ali izključno posledica geografskega okolja.

Zaradi fiziološkega odziva rastlin na podnebne razmere so bistvene značilnosti vin naslednje:

Rdeča vina: vina intenzivnejše barve, z višjo skupno vsebnostjo polifenolov in suhega ekstrakta. Vina z visoko polimerizacijo, zrelostjo, prefinjenostjo in svilnatimi tanini. Polnega telesa, brez trpkosti in zelo bogata.

Zmerno velik delež alkohola.

Dobro uravnotežena vsebnost kislin, nikoli zelo visoka. Vsebnost jabolčne kisline je še posebej nizka, saj poleti zaradi visokih temperatur organske kisline razpadejo. To pomeni, da v vinih nikoli ni občutiti ostre kislosti.

Zelo nizka vsebnost aromatskih spojin iz družine pirazinov. Vina, pridelana iz sort shiraz, merlot in cabernet, so bolj sadnega okusa kot običajno, saj so arome bolj sadne kot rastlinske.

Zelo zrele fenolne spojine, ki omejujejo vezavo kisika v vinih in zaradi katerih reduktivne žveplove arome niso prisotne. Tako pridelana vina so zelo aromatična in izrazita.

Zorenje in oksidacija sta zaradi velike koncentracije polifenolov počasna, to pa pomeni, da imajo vina dolg rok uporabnosti in se dobro starajo.

Poleg značilnosti, ki nastanejo zaradi podnebnih vplivov, so druge posebnosti rdečih vin posledica značilnosti tal in oblikovitosti razmejenega območja:

| — | dobro uravnotežena, z velikim deležem alkohola in polifenolov, |
| --- | --- |

—

dobro uravnotežena, z velikim deležem alkohola in polifenolov,

| — | sorte z dolgim rastnim ciklom, kot je cabernet sauvignon, so se dobro prilagodile okolju. Zaradi tega trdni delci popolnoma dozorijo, vina pa imajo visoko vsebnost polifenolov, |
| --- | --- |

—

sorte z dolgim rastnim ciklom, kot je cabernet sauvignon, so se dobro prilagodile okolju. Zaradi tega trdni delci popolnoma dozorijo, vina pa imajo visoko vsebnost polifenolov,

| — | dobra vsebnost kislin, zaradi katere se vina dobro starajo in imajo po stekleničenju dolg rok uporabnosti, |
| --- | --- |

—

dobra vsebnost kislin, zaradi katere se vina dobro starajo in imajo po stekleničenju dolg rok uporabnosti,

| — | vina z zrelimi, zelo intenzivnimi aromami, vključno z notami svežega sadja. |
| --- | --- |

—

vina z zrelimi, zelo intenzivnimi aromami, vključno z notami svežega sadja.

Bela vina: bela vina imajo zaradi enakega fiziološkega odziva rastlin na geografsko okolje uravnoteženo vsebnost kislin in zmerno velik delež alkohola. Zaradi optimalne fenolne zrelosti imajo vina intenzivne in izrazite arome, ki ostanejo sveže ter dajejo dober volumen in strukturo.

Bela vina iz prezrelega grozdja: tudi v tem primeru je geografsko okolje vir več značilnosti, kot so uravnotežena vsebnost kislin, dober delež skupnega alkohola, intenzivna sadnost, polnost in sijoča zlata barva.

Povezava

Vzročna povezava med geografskim območjem in značilnostmi proizvoda

Vina „Bolandin“ so prepoznavna zaradi naravnih razmer na razmejenem območju in človeškega dejavnika pri izbiri sort pridelkov, pridelovalnih praks in načinov, ki so najbolj primerni za te naravne razmere.

Vzajemno delovanje teh naravnih dejavnikov in človeškega strokovnega znanja omogočata proizvod, ki je edinstven, specifičen in ima svojo posebno identiteto, po kateri se razlikuje od drugih vin.

Lokacija razmejenega območja na skrajnem jugu regije Navarra močno vpliva na podnebje, saj so temperaturne vsote in najvišje temperature najvišje v regiji. Ta vpliv je še večji, ker so na razmejenem območju južna pobočja, zato so na lokalni ravni v vinogradih na razmejenem območju temperature veliko višje, relativna vlažnost pa zelo nizka.

Tudi količina padavin je na razmejenem območju najmanjša v regiji, in sicer iz naslednjih razlogov:

| — | dež z juga: zaradi učinka fena pri gorski verigi Moncayo dežuje na južni strani, zato padavine ne dosežejo severne doline teh gora, kjer se nahaja razmejeno območje Bolandin, |
| --- | --- |

—

dež z juga: zaradi učinka fena pri gorski verigi Moncayo dežuje na južni strani, zato padavine ne dosežejo severne doline teh gora, kjer se nahaja razmejeno območje Bolandin,

| — | dež s severa: zaradi bližine reke Ebro dež s severa ne doseže območja južno od reke, kjer se nahaja razmejeno območje. Ta učinek se še poveča, ker pred dežjem pihajo severni vetrovi, ki z nizkimi temperaturami znižajo relativno vlažnost in tako prispevajo k sušnosti. |
| --- | --- |

—

dež s severa: zaradi bližine reke Ebro dež s severa ne doseže območja južno od reke, kjer se nahaja razmejeno območje. Ta učinek se še poveča, ker pred dežjem pihajo severni vetrovi, ki z nizkimi temperaturami znižajo relativno vlažnost in tako prispevajo k sušnosti.

Te posebne podnebne značilnosti pomenijo fiziološke učinke na trto z jasnimi posledicami za analitične in organoleptične lastnosti vin „Bolandin“.

Najpomembnejše značilnosti, ki vinom dajejo značilno identiteto zaradi fiziološkega vedenja vinske trte v teh podnebnih razmerah, so naslednje:

| — | rdeča vina so intenzivnejše barve, z višjim kazalnikom skupnih polifenolov in polimerizacijo, zrelostjo, prefinjenostjo in svilnatimi tanini, zaradi česar so polnega okusa, brez trpkosti in zelo bogata. |
| --- | --- |

—

rdeča vina so intenzivnejše barve, z višjim kazalnikom skupnih polifenolov in polimerizacijo, zrelostjo, prefinjenostjo in svilnatimi tanini, zaradi česar so polnega okusa, brez trpkosti in zelo bogata.

Arome so bolj sadne in manj rastlinske kot običajno, saj je vsebnost aromatskih spojin pirazina v vinih iz sort, kot so shiraz, merlot in cabernet sauvignon, zelo nizka.

| — | Rdeča in bela vina ter bela vina iz prezrelega grozdja imajo velik delež alkohola, kar okrepi okus bogatega in sladkega vina. |
| --- | --- |

—

Rdeča in bela vina ter bela vina iz prezrelega grozdja imajo velik delež alkohola, kar okrepi okus bogatega in sladkega vina.

| — | Rdeča in bela vina ter bela vina iz prezrelega grozdja imajo uravnoteženo vsebnost kisline, ki ni nikoli zelo visoka. Vsebnost jabolčne kisline je še posebej nizka, saj poleti med zorenjem zaradi visokih temperatur organske kisline razpadejo. To pomeni, da rdeča in bela vina ter bela vina iz prezrelega grozdja nikoli nimajo visoke vsebnosti kislin, kot se to lahko zgodi pri vinih, pridelanih v drugih, severnejših podobmočjih, pri katerih je vsebnost jabolčne kisline višja. |
| --- | --- |

—

Rdeča in bela vina ter bela vina iz prezrelega grozdja imajo uravnoteženo vsebnost kisline, ki ni nikoli zelo visoka. Vsebnost jabolčne kisline je še posebej nizka, saj poleti med zorenjem zaradi visokih temperatur organske kisline razpadejo. To pomeni, da rdeča in bela vina ter bela vina iz prezrelega grozdja nikoli nimajo visoke vsebnosti kislin, kot se to lahko zgodi pri vinih, pridelanih v drugih, severnejših podobmočjih, pri katerih je vsebnost jabolčne kisline višja.

| — | Rdeča in bela vina ter bela vina iz prezrelega grozdja imajo zelo zrele fenolne spojine, zaradi česar je omejena vezava kisika v vinih, s tem pa tudi reduktivne žveplove arome. Tako pridelana vina so zelo aromatična in izrazita. |
| --- | --- |

—

Rdeča in bela vina ter bela vina iz prezrelega grozdja imajo zelo zrele fenolne spojine, zaradi česar je omejena vezava kisika v vinih, s tem pa tudi reduktivne žveplove arome. Tako pridelana vina so zelo aromatična in izrazita.

| — | Pri rdečih in belih vinih ter belih vinih iz prezrelega grozdja sta staranje in oksidacija zaradi velike koncentracije polifenolov počasna, to pa pomeni, da imajo vina dolg rok uporabnosti in se dobro starajo. |
| --- | --- |

—

Pri rdečih in belih vinih ter belih vinih iz prezrelega grozdja sta staranje in oksidacija zaradi velike koncentracije polifenolov počasna, to pa pomeni, da imajo vina dolg rok uporabnosti in se dobro starajo.

| — | Bela vina iz prezrelega grozdja so oljnata, imajo velik delež skupnega alkohola in so zlato rumene barve zaradi dolgotrajne izpostavljenosti sončni svetlobi, ki pripomore k zlati barvi proizvoda. Skromne količine padavin pripomorejo, da prezorenje poteka v daljšem obdobju, zato se razvijejo intenzivne arome zrelega sadja ter note medu in citrusov. |
| --- | --- |

—

Bela vina iz prezrelega grozdja so oljnata, imajo velik delež skupnega alkohola in so zlato rumene barve zaradi dolgotrajne izpostavljenosti sončni svetlobi, ki pripomore k zlati barvi proizvoda. Skromne količine padavin pripomorejo, da prezorenje poteka v daljšem obdobju, zato se razvijejo intenzivne arome zrelega sadja ter note medu in citrusov.

Razmejeno območje leži na geološkem sestavu z glineno podlago. To vrsto glinenih tal imenujemo lutit. Ti talni agregati imajo običajno visoko vsebnost soli, zato je za kmetijska tla na tem razmejenem območju značilna visoka raven slanosti (določena s testi na parameter električne prevodnosti = 0,5–2,5 dS/m), precej višja kot na drugih območjih.

Zaradi povišane prevodnosti tal se morajo trte spopadati z dodatnim osmotskim tlakom, ki ga povzroča velika koncentracija topnih snovi v tleh. Kot vse druge rastline mora tudi trta pri vsrkavanju vode iz tal v vseh fazah rastnega ciklusa v svoji notranjosti in v rastlinskih sokovih nakopičiti precejšnje količine topnih snovi (večinoma mineralov in soli). Zato trta lahko uspeva v teh vrstah tal, to pa tudi neposredno vpliva na sestavo grozdov, saj ti vsebujejo večje koncentracije soli in mineralov, tako v sredici kot v kožici.

Ta večja koncentracija soli in mineralov pa se neposredno prenaša tudi na vina, saj imajo ta zato zelo visoko vsebnost suhe snovi. Ta značilnost pomeni, da so vina zelo polnega in bogatega telesa z rahlo slanimi notami. To je ena najznačilnejših lastnosti vin, pridelanih na razmejenem območju Bolandina.

Poleg teh naravnih pogojev dajejo vinom edinstvene lastnosti tudi človeški dejavniki in strokovno znanje, saj odločitve, sprejete pri postavitvi vinogradov in pridelavi, kar najbolj izkoriščajo edinstvenost naravnega okolja.

Primer tega je izbira sort, ki so edinstvene za območje in dobro prilagojene posebnim razmeram na razmejenem območju Bolandina.

Vse gojene sorte so genetsko dobro prilagojene ekstremnim temperaturnim razmeram na razmejenem območju. Glavna prilagoditev temelji na izbiri sort vinske trte z velikim potencialom za sintezo organskih kislin (vinska kislina) za proizvodnjo vin, ki so po okusu uravnotežena. To ravnotežje izhaja iz izravnave osvežilne komponente, ki jo prinašajo naravne kisline v vinu, velikega deleža alkohola in polnega telesa, značilnega za to razmejeno območje.

Druga prilagoditev, značilna za Bolandin, ki temelji na človeških dejavnikih, pa so strategije gojenja, katerih cilj je doseči zmerno do majhno količino pridelka. Tako omejeni pridelki, ki nikoli ne presegajo 7 500 kg/ha, omogočajo zelo kakovostna vina, saj so sadne arome zelo intenzivne in dozorele. Prav tako imajo zelo intenziven okus in zaradi velike koncentracije skupnih polifenolov dobro strukturo. Ti polifenoli so lahko zelo zreli tudi pri rdečih vinih, ki so nežna in harmonična.

Zaradi navedenih naravnih dejavnikov (podnebje, tla in topografija) in človeških dejavnikov, ki oblikujejo različne vinogradniške in enološke postopke, se analitične značilnosti vin razlikujejo od tistih, proizvedenih na ZOP „Navarra“, kot je razvidno iz naslednje primerjalne tabele:

PRIMERJAVA VINA Z ZOP „NAVARRA“ IN VINA SORTE „BOLANDIN“

(PARAMETER: ZOP NAVARRA/BOLANDIN)

| | ZOP „Navarra“ | „Bolandin“ |
| --- | --- | --- |
| BELA VINA | | |
| DELEŽ DEJANSKEGA ALKOHOLA (VOL. %): | ≥10,50 | ≥12,5 |
| SKUPNA VSEBNOST SO2 (mg/l) | ≤190 | ≤170 |
| VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, MLADA VINA (g/l ocetne kisline) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, STARANA VINA (g/l ocetne kisline) | ≤1 | ≤0,85 |
| RDEČA VINA | | |
| DELEŽ ALKOHOLA DEJANSKEGA (VOL. %): | ≥11,50 | ≥12,5 |
| SKUPNA VSEBNOST SO2 (mg/l) | ≤140 | ≤130 |
| INTENZIVNOST BARVE (DO420 + DO520 + DO620) u.a.cm. | ≥4,5 | ≥8 |
| TPI (DO280) | - | >55 |
| VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, MLADA VINA (g/l ocetne kisline) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, STARANA VINA (g/l ocetne kisline) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| BELA VINA POZNE TRGATVE ALI IZ PREZRELEGA GROZDJA | | |
| DELEŽ DEJANSKEGA ALKOHOLA (VOL. %): | ≥10,50 | ≥12,5 |
| SKUPNA VSEBNOST SLADKORJA (g/l) | ≥45 | ≥60 |
| SKUPNA VSEBNOST SO2 (mg/l) | ≤300 | ≤250 |
| VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, MLADA VINA (g/l ocetne kisline) | ≤0,75 | ≤0,74 |
| VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, STARANA VINA (g/l ocetne kisline) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, VINA IZ GROZDJA S PLEMENITO PLESNIJO (ocetna kislina) | ≤0,78  g+(1 ) | ≤0,72 +(1 ) |
| NAJVEČJI DONOS (KG/HA) | | |
| TEMPRANILLO | 8 000 | 7 500 |
| CABERNET SAUVIGNON | 8 000 | 7 500 |
| MERLOT | 8 000 | 7 500 |
| SHIRAZ | 8 000 | 7 300 |
| CHARDONNAY | 8 000 (IZJ. 9 200 ) | 7 400 |
| SAUVIGNON BLANC | 8 000 (IZJ. 9 200 ) | 7 400 |
| MOSCATEL DE GRANO MENUDO (RUMENI MUŠKAT) | 8 000 (IZJ. 9 200 ) | 7 200 |

ZOP „Navarra“

„Bolandin“

BELA VINA

DELEŽ DEJANSKEGA ALKOHOLA (VOL. %):

≥10,50

≥12,5

SKUPNA VSEBNOST SO2 (mg/l)

≤190

≤170

VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, MLADA VINA (g/l ocetne kisline)

≤0,75

≤0,65

VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, STARANA VINA (g/l ocetne kisline)

≤1

≤0,85

RDEČA VINA

DELEŽ ALKOHOLA DEJANSKEGA (VOL. %):

≥11,50

≥12,5

SKUPNA VSEBNOST SO2 (mg/l)

≤140

≤130

INTENZIVNOST BARVE (DO420 + DO520 + DO620) u.a.cm.

≥4,5

≥8

TPI (DO280)

-

>55

VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, MLADA VINA (g/l ocetne kisline)

≤0,75

≤0,65

VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, STARANA VINA (g/l ocetne kisline)

≤0,9

≤0,85

BELA VINA POZNE TRGATVE ALI IZ PREZRELEGA GROZDJA

DELEŽ DEJANSKEGA ALKOHOLA (VOL. %):

≥10,50

≥12,5

SKUPNA VSEBNOST SLADKORJA (g/l)

≥45

≥60

SKUPNA VSEBNOST SO2 (mg/l)

≤300

≤250

VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, MLADA VINA (g/l ocetne kisline)

≤0,75

≤0,74

VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, STARANA VINA (g/l ocetne kisline)

≤0,9

≤0,85

VSEBNOST HLAPNIH KISLIN, VINA IZ GROZDJA S PLEMENITO PLESNIJO (ocetna kislina)

≤0,78  g+(1 )

≤0,72 +(1 )

NAJVEČJI DONOS (KG/HA)

TEMPRANILLO

8 000

7 500

CABERNET SAUVIGNON

8 000

7 500

MERLOT

8 000

7 500

SHIRAZ

8 000

7 300

CHARDONNAY

8 000 (IZJ. 9 200 )

7 400

SAUVIGNON BLANC

8 000 (IZJ. 9 200 )

7 400

MOSCATEL DE GRANO MENUDO (RUMENI MUŠKAT)

8 000 (IZJ. 9 200 )

7 200

(1)+0,06 g/l za vsako odstotek deleža naravnega alkohola, ki presega 10 vol. %

Upoštevati je treba, da razmejeno območje zajema približno 170 hektarjev in da na njem trenutno ni drugih vinogradov ali vinskih kleti, razen tistih, ki so v lasti vložnika, ki ima v lasti skupaj približno 205 hektarjev. Drugi pridelovalci bodo lahko uporabljali registrirano označbo, če bodo v prihodnosti na razmejenem območju ustanovili vinsko klet in če bodo izpolnjevali pogoje, navedene v specifikaciji proizvoda. To je povsem verjeten scenarij, saj razmejeno območje zajema približno 170 hektarjev, zato je tam na voljo dovolj prostora za več proizvajalcev in/ali vinskih kleti.

9.   Bistveni dodatni pogoji

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | pakiranje na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina je treba stekleničiti na območju pridelave, saj se pri vseh vinih s to označbo postopek zaključi z drugo fazo staranja v steklenici. V tem času poteka postopek redukcije, ki izboljša kakovost vin z zaokrožanjem njihovega okusa. Vina so pripravljena za uživanje, ko dosežejo organoleptične lastnosti, določene za vsako vrsto vina.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://goo.gl/UZCXBV.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 14.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 504/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 504/57

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 504/22)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek za spremembo v treh mesecih od dneva te objave.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„Vincisgrassi alla maceratese“

EU št.: TSG-IT-02658 – 17. februar 2021

Država članica ali tretja država: Italija

1.   Ime za registracijo

„Vincisgrassi alla maceratese“

2.   Vrsta proizvoda [V skladu s Prilogo XI]

Skupina 2.21 Pripravljene jedi.

3.   Razlogi za registracijo

3.1.   Gre za proizvod

☐ katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo,

☒ ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Zgodovinske raziskave kažejo, da se v pokrajini Macerata tradicionalno uporabljajo naslednje posebne sestavine: jajčne testenine s pokuhanim vinom ali vinom Marsala, paradižnikova omaka iz nemletega mesa in mozgovnih kosti ter priprava perutninske drobovine za omako.

3.2.   Gre za ime

☒ ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

☐ ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

Izraz „Vincisgrassi alla maceratese“, za katerega se zahteva registracija, označuje pečene testenine, ki jih proizvajajo predvsem v pokrajini Macerata že več kot 80 let, kar je tradicija, ki se prenaša z ustnim izročilom.

Jed je narejena iz plasti jajčnih testenin, med katere nadevamo omako iz perutninskega mesa in drobovine, svinjino in teletino ter bešamel in nariban sir. V obširni literaturi so recepti za Vincisgrassi zgodovinsko najbolj značilni za deželo Marke. Recept v specifikaciji proizvoda se je utrjeval skozi zgodovino, jed pa je široko dostopna v restavracijah in gostinskih obratih na območju, od koder tradicija izvira.

4.   Opis

4.1.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

„Vincisgrassi alla maceratese“ je gratinirana jed, ki se streže kot predjed in se pripravi iz treh osnovnih proizvodov: svežih jajčnih testenin in omake iz drobovine z bešamelom, ki se jima doda nariban sir Parmigiano Reggiano z ZOP ali Grana Padano z ZOP.

„Vincigrassi alla maceratese“ mora imeti ob sprostitvi na trg naslednje značilnosti:

Fizikalno-kemijske značilnosti

Beljakovine: 9,5–13 g/100 g proizvoda (2)

Organoleptične značilnosti:

Videz: rdeče pečene testenine z vsaj sedmimi ali osmimi vidnimi plastmi, bešamelom in paradižnikovo omako z mesom. Barva: temno rdeča omaka, temno rdeča do temno rjava skorja.

Vonj: po dodobra dušenem mesu v omaki, pečenem siru in bešamelu.

Okus: rahlo slan in grenek.

Tekstura: hrustljava skorja, mehke plasti.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

Razmerja sestavin

| — | 50–63 % jajčnih testenin. |
| --- | --- |

—

50–63 % jajčnih testenin.

| — | 30–40 % omake. |
| --- | --- |

—

30–40 % omake.

| — | 6–10 % bešamela. |
| --- | --- |

—

6–10 % bešamela.

Sestavine za omako

| — | 30–40 % svežega mesa:






  — | 45–55 % piščanca, race, gosi, zajca, mladega gosjega mesa (tudi vrat, perutničke in piščančji kremplji), zajčjega hrbta. |
| --- | --- | --- |

—

30–40 % svežega mesa:

—

45–55 % piščanca, race, gosi, zajca, mladega gosjega mesa (tudi vrat, perutničke in piščančji kremplji), zajčjega hrbta.

| — | 35–40 % teletine ali govedine in svinjine (kosti, mozeg in mišice); to meso je lahko tudi grobo sesekljano ali narezano z nožem. |
| --- | --- |

—

35–40 % teletine ali govedine in svinjine (kosti, mozeg in mišice); to meso je lahko tudi grobo sesekljano ali narezano z nožem.

| — | 10–15 % grobo narezane piščančje, račje, gosje, zajčje in/ali mlade gosje drobovine (želodec in jetra). |
| --- | --- |

—

10–15 % grobo narezane piščančje, račje, gosje, zajčje in/ali mlade gosje drobovine (želodec in jetra).

| — | 0–15 % paradižnikovega koncentrata in 0–30 % paradižnikove mezge. |
| --- | --- |

—

0–15 % paradižnikovega koncentrata in 0–30 % paradižnikove mezge.

| — | 1–3 % zelene, 1–3 % korenja, 2–5 % bele čebule, šopek dišavnic (po okusu), ki morajo biti sveže, ne smejo biti posušene ali se nadomestiti z umetnimi aromami. |
| --- | --- |

—

1–3 % zelene, 1–3 % korenja, 2–5 % bele čebule, šopek dišavnic (po okusu), ki morajo biti sveže, ne smejo biti posušene ali se nadomestiti z umetnimi aromami.

| — | 2–5 % suhega belega vina. |
| --- | --- |

—

2–5 % suhega belega vina.

| — | 0–5 % svinjske slanine ali podgrline. |
| --- | --- |

—

0–5 % svinjske slanine ali podgrline.

| — | 4–8 % ekstra deviškega oljčnega olja. |
| --- | --- |

—

4–8 % ekstra deviškega oljčnega olja.

| — | Mleta sol in poper po okusu. |
| --- | --- |

—

Mleta sol in poper po okusu.

| — | 2–5 % naribanega sira Parmigiano Reggiano z ZOP ali Grana Padano z ZOP. |
| --- | --- |

—

2–5 % naribanega sira Parmigiano Reggiano z ZOP ali Grana Padano z ZOP.

| — | Toliko vode, da prekrije meso (3). |
| --- | --- |

—

Toliko vode, da prekrije meso (3).

| — | 0–8 % steriliziranega polnomastnega mleka ali pasteriziranega svežega mleka (po želji). |
| --- | --- |

—

0–8 % steriliziranega polnomastnega mleka ali pasteriziranega svežega mleka (po želji).

Sestavine za bešamel

| — | 80–90 % steriliziranega polnomastnega mleka ali pasteriziranega svežega mleka. |
| --- | --- |

—

80–90 % steriliziranega polnomastnega mleka ali pasteriziranega svežega mleka.

| — | 5–10 % navadne pšenične moke. |
| --- | --- |

—

5–10 % navadne pšenične moke.

| — | 5–10 % masla. |
| --- | --- |

—

5–10 % masla.

| — | Sol, mlet črni poper in muškatni orešček po okusu. |
| --- | --- |

—

Sol, mlet črni poper in muškatni orešček po okusu.

Sestavine za testenine

| — | 32–35 % svežih kurjih jajc in 0–3 % rumenjakov. Namesto jajc in rumenjakov lahko uporabimo pasterizirane tekoče jajčne izdelke. |
| --- | --- |

—

32–35 % svežih kurjih jajc in 0–3 % rumenjakov. Namesto jajc in rumenjakov lahko uporabimo pasterizirane tekoče jajčne izdelke.

| — | 60–65 % navadne pšenične moke ali moke iz trde pšenice. |
| --- | --- |

—

60–65 % navadne pšenične moke ali moke iz trde pšenice.

| — | 0–3 % ekstra deviškega oljčnega olja ali stopljenega masla, |
| --- | --- |

—

0–3 % ekstra deviškega oljčnega olja ali stopljenega masla,

| — | 0–4 % pokuhanega vina (4) ali vina Marsala z ZOP, |
| --- | --- |

—

0–4 % pokuhanega vina (4) ali vina Marsala z ZOP,

| — | Sol po okusu. |
| --- | --- |

—

Sol po okusu.

Priprava omake

Nasekljana slanina ali podgrlina se da v ponev, da se prepraži na ekstra deviškem oljčnem olju, dodajo se kosti in meso, zelena, korenje in čebula, v katero se zabodejo klinčki, nato pa se vse skupaj praži na visoki temperaturi, doda sol in poper po okusu ter zatem belo vino. Dodata se paradižnikov koncentrat in paradižnikova mezga, nato se meša nekaj minut; zatem pa se doda toliko vroče vode, da se prekrije meso. Pusti se, da počasi vre, in se po želji doda mleko, dokler se količina omake ne zmanjša za polovico in meso dobro skuha. Iz omake se vzamejo meso in kosti, od katerih je meso odstopilo. Meso se raztrga na koščke in da nazaj v omako.

V ponvi se na ekstra deviškem oljčnem olju popeče drobovina, da porjavi, in doda suho belo vino. Kuha se še približno 15 minut.

Priprava bešamela

Mleku se doda sol, poper in muškatni orešček, nato se mleko zavre. V kozički se stopi maslo in vmeša moka, da se dobi homogena zmes, potem pa se počasi dodaja vroče mleko, dokler ne nastane gladka kremna omaka bele barve.

Priprava testenin

Moka se zmeša z rumenjaki in celimi jajci ali tekočimi jajčnimi izdelki, pokuhanim vinom, ekstra deviškim oljčnim oljem ali stopljenim maslom in drobno mleto soljo, da se dobi gladka, čvrsta zmes. Testo se pusti stati na hladnem približno eno uro, nato se razvalja na debelino 2 do 5 mm, pravokotno razreže, testo se nato nekaj minut pošira v vreli slani vodi, potem pa se ohladi v hladni vodi, odcedi in postavi na servieto, da se posuši.

Končna priprava

Namasti se pravokoten pekač, primeren za peko in konzerviranje hrane, in izmenično dodajajo plasti testenin, mesa in omake iz drobovine, malo bešamela in naribanega sira, pri čemer se postopek ponovi sedem- ali osemkrat. V zadnjo plast se da veliko omake, malo bešamela in veliko naribanega sira, da dobi pečena jed hrustljavo plast. Jed se peče v pečici 30 do 40 minut na približno 180 °C.

Jed „Vincisgrassi alla maceratese“ se lahko poje takoj ali shrani za pozneje. V slednjem primeru je treba pripravljeno jed 20 minut peči na 180 °C, potem pa jo hitro ohladiti na 3 °C ali hitro zamrzniti na –18 °C, da se lahko hrani za predpisano časovno obdobje, določeno z veljavnimi zdravstvenimi in higienskimi predpisi. Lahko se tudi takoj hitro zamrzne na –18 °C, ne da bi se prej spekla, kot je opisano v prejšnjem odstavku. Hrano lahko hranimo v pekaču ali v zaprtih posodah za živila po posameznih porcijah.

4.3.   Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

V italijanski kulinariki je bil recept za „Vincisgrassi alla maceratese“ zgodovinsko zelo bogat in drag, tako zaradi sestavin kot tudi priprave. V preteklosti so zato jed pripravljali v plemiških družinah ob posebnih priložnostih. Ker se je po drugi svetovni vojni vse bolj krepil srednji sloj, je jed „Vincisgrassi alla maceratese“ danes bolj razširjena in se še naprej razlikuje od ostalih gratiniranih testenin po tem, da je narejena iz sestavin, ki so značilne za kmečko izročilo dežele Marke. Perutninsko drobovino so dolgo metali stran, danes pa je to značilna sestavina v kuharskih knjigah.

Standardiziran recept za jed „Vincisgrassi alla maceratese“ je bil prvič zapisan v kuharski knjigi Cesareja Tirabassa iz leta 1927 z naslovom Guida in cucina. Tirabasso je preoblikoval prastar recept, ki so ga tradicionalno uporabljali v pokrajini Macerata, in zapisal več kot stoletje staro ustno izročilo o jedi iz več plasti jajčnih testenin, ki se izmenjujejo z bogato omako iz perutnine s kostmi (vključno s perutninskim drobovjem), svinjine in teletine ter z bešamelom in naribanim sirom. To so sestavine, ki so bile na voljo ob posebnih priložnostih v spolovinarskem gospodarstvu.

Z razvojem kulinarike in okusov so se izgubile težko dostopne sestavine, kot so priželjc in jagnječji možgani, vendar se jed iz roda v rod še vedno streže na praznovanjih.

V prehrani, kot je kmečka, v kateri primanjkuje živalskih beljakovin, drobovine niso zavrgli, saj je bila vir hranil in okusa, po čemer se ta jed razlikuje od ostalih. Prav zaradi te posebnosti je perutninska drobovina prepoznavna sestavina jedi „Vincisgrassi alla maceratese“. To dokazuje tudi razširjeno mnenje, da naj bi se drobovina dejansko uporabljala za ločevanje številnih plasti jajčnih testenin.

V vseh znanih receptih (od leta 1927 do danes) se vedno uporablja vsaj sedem plasti jajčnih testenin z dodanim pokuhanim vinom oziroma vinom Marsala z ZOP, naloženih v pekač, med katere se nadevajo omake iz različnih vrst mesa, paradižnika, perutninske drobovine, bešamela in naribanega sira. Te sestavine, ki so značilne za kulinariko pokrajine Macerata, in postopke priprave najdemo v vseh znanih receptih, začenši s tistim, ki ga je leta 1927 standardiziral Cesare Tirabasso.

Bibliografski viri za recept:

| — | V knjigi Guida in cucina kuharskega mojstra Cesareja Tirabassa (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, str. 91) piše, da je „jed Vincigrassi zelo razširjena v deželi Marke, še posebno v pokrajini Macerata“. |
| --- | --- |

—

V knjigi Guida in cucina kuharskega mojstra Cesareja Tirabassa (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, str. 91) piše, da je „jed Vincigrassi zelo razširjena v deželi Marke, še posebno v pokrajini Macerata“.

| — | A. Gosetti della Salda v knjigi Le ricette regionale italiano (La cucina italiana, Milan 1967, str. 608) piše, da je „ta okusna in zelo hranilna jed – vincisgrassi – zelo stara in tradicionalna za pokrajino Macerata“. |
| --- | --- |

—

A. Gosetti della Salda v knjigi Le ricette regionale italiano (La cucina italiana, Milan 1967, str. 608) piše, da je „ta okusna in zelo hranilna jed – vincisgrassi – zelo stara in tradicionalna za pokrajino Macerata“.

| — | Carsetti in Newton Compton v knjigi Cucina delle Marche (2010, str. 133) navajata, da je recept standardiziran. |
| --- | --- |

—

Carsetti in Newton Compton v knjigi Cucina delle Marche (2010, str. 133) navajata, da je recept standardiziran.

| — | V kuharski knjigi Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane (C. Cambi, Newton Compton, 2010, str. 515) je recept poimenovan „Vincisgrassi alla maceratese“. |
| --- | --- |

—

V kuharski knjigi Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane (C. Cambi, Newton Compton, 2010, str. 515) je recept poimenovan „Vincisgrassi alla maceratese“.

| — | Recept za „Vincisgrassi“ najdemo v knjigi Marche a tavola (A. Carnival Mallè et al., 2003) na strani 34 pod imenom „Vincisgrassi alla maceratese“. |
| --- | --- |

—

Recept za „Vincisgrassi“ najdemo v knjigi Marche a tavola (A. Carnival Mallè et al., 2003) na strani 34 pod imenom „Vincisgrassi alla maceratese“.

| — | Vincisgrassi, delo, ki ga je leta 2000 izdala Gospodarska zbornica v sodelovanju z organizacijo podjetij Confcommercio, Italijansko kuharsko akademijo (Accademia Italiana della Cucina) in kuharsko zvezo Federcuouchi. |
| --- | --- |

—

Vincisgrassi, delo, ki ga je leta 2000 izdala Gospodarska zbornica v sodelovanju z organizacijo podjetij Confcommercio, Italijansko kuharsko akademijo (Accademia Italiana della Cucina) in kuharsko zvezo Federcuouchi.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  Dokazilo: dušik in beljakovine (avtomatska metoda) – metoda po Kjeldahlu – standard/preskusna metoda PRT.PGBT.248 Rev. 001 2017

(3)  Se ne šteje v končno težo zaradi izparevanja ob dolgotrajnem kuhanju

(4)  Pokuhano vino (vino cotto, imenovano tudi vin santo marchigiano): prijetno lažno sladko vino sadnega vonja in barve, ki sega od rubinaste do barve granatnega jabolka. Pripravljajo ga s kuhanjem mošta, dokler se ne zgosti za 30 do 50 %. Ko je mošt reduciran in ohlajen, se pretoči v hrastove sode, da vre. Po vrenju (vsebnost alkohola med 12 in 14 %) se zmeša z drugimi pokuhanimi vini iz prejšnjih letin ali ustekleniči in stara.

---