# Službeni list C 504/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 504 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.14. prosinca 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 504

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.14. prosinca 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 504/01 | Rezolucija Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o ishodu osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima | 1 |
| 2021/C 504/02 | Rezolucija Vijeća o novom europskom programu za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030 | 9 |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 504/03 | Preporuka Vijeća od 29. studenoga 2021. o pristupima kombiniranog učenja za visokokvalitetno i uključivo osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje | 21 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

2021/C 504/01

Rezolucija Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o ishodu osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima

1

2021/C 504/02

Rezolucija Vijeća o novom europskom programu za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030

9

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2021/C 504/03

Preporuka Vijeća od 29. studenoga 2021. o pristupima kombiniranog učenja za visokokvalitetno i uključivo osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje

21

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 504/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  ) | 30 |
| 2021/C 504/05 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  ) | 31 |
| 2021/C 504/06 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  ) | 32 |
| 2021/C 504/07 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 504/08 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  ) | 34 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 504/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  )

1

30

2021/C 504/05

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  )

1

31

2021/C 504/06

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  )

1

32

2021/C 504/07

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  )

1

33

2021/C 504/08

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  )

1

34

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 504/09 | Obavijest namijenjena određenim osobama na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2014/145/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine | 35 |
| 2021/C 504/10 | Obavijest namijenjena osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća 2014/145/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2196, i Uredbom Vijeća (EU) br.°269/2014, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2193 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine | 36 |
| 2021/C 504/11 | Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća 2014/145/ZVSP i Uredbom Vijeća (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine | 37 |
| 2021/C 504/12 | Obavijest namijenjena osobama i subjektu na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2020/1999, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2197, i Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2195, o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava | 39 |
| 2021/C 504/13 | Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava | 40 |
| 2021/C 504/14 | Obavijest namijenjena osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2013/255/ZVSP, kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2199, i Uredbe Vijeća (EU) br. 36/2012, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2194, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji | 41 |
| 2021/C 504/15 | Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2013/255/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji | 42 |
| 2021/C 504/16 | Obavijest namijenjena osobi na koju se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333, kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2198, i Uredbe Vijeća (EU) 2016/44, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2192, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji | 43 |
| 2021/C 504/17 | Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333 i Uredbe Vijeća (EU) 2016/44 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji | 44 |
| | Europska komisija |
| 2021/C 504/18 | Tečajna lista eura — 13. prosinca 2021. | 45 |
| | Revizorski sud |
| 2021/C 504/19 | Izvješće o svim potencijalnim obvezama koje su nastale kao rezultat zadaća koje su Jedinstveni sanacijski odbor, Vijeće ili Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 obavljali za financijsku godinu 2020. | 46 |
| | Europska komisija |
| 2021/C 504/20 | Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. siječnja 2022..
  (objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004) | 47 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2021/C 504/09

Obavijest namijenjena određenim osobama na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2014/145/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

35

2021/C 504/10

Obavijest namijenjena osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća 2014/145/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2196, i Uredbom Vijeća (EU) br.°269/2014, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2193 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

36

2021/C 504/11

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća 2014/145/ZVSP i Uredbom Vijeća (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

37

2021/C 504/12

Obavijest namijenjena osobama i subjektu na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2020/1999, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2197, i Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2195, o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

39

2021/C 504/13

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

40

2021/C 504/14

Obavijest namijenjena osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2013/255/ZVSP, kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2199, i Uredbe Vijeća (EU) br. 36/2012, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2194, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

41

2021/C 504/15

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2013/255/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

42

2021/C 504/16

Obavijest namijenjena osobi na koju se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333, kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2198, i Uredbe Vijeća (EU) 2016/44, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2192, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

43

2021/C 504/17

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333 i Uredbe Vijeća (EU) 2016/44 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

44

Europska komisija

2021/C 504/18

Tečajna lista eura — 13. prosinca 2021.

45

Revizorski sud

2021/C 504/19

Izvješće o svim potencijalnim obvezama koje su nastale kao rezultat zadaća koje su Jedinstveni sanacijski odbor, Vijeće ili Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 obavljali za financijsku godinu 2020.

46

Europska komisija

2021/C 504/20

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. siječnja 2022..
  (objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004)

(objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004

47

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 504/21 | Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina | 48 |
| 2021/C 504/22 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 57 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2021/C 504/21

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

48

2021/C 504/22

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/1

---

Rezolucija Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o ishodu osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima

(2021/C 504/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE I PREDSTAVNICI VLADA DRŬAVA ČLANICA KOJI SU SE SASTALI U VIJEĆU,

PODSJEĆAJUĆI DA:

| 1. | Ova Rezolucija zasniva se na Rezoluciji o strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027 (1)., Rezoluciji o utvrđivanju smjernica o upravljanju dijalogom EU-a s mladima (2), Zaključcima o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (3), Zaključcima o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (4) te ishodima prethodnih ciklusa dijaloga EU-a s mladima. |
| --- | --- |

1.

Ova Rezolucija zasniva se na Rezoluciji o strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027 (1)., Rezoluciji o utvrđivanju smjernica o upravljanju dijalogom EU-a s mladima (2), Zaključcima o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (3), Zaključcima o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (4) te ishodima prethodnih ciklusa dijaloga EU-a s mladima.

| 2. | U Rezoluciji o strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. utvrđuju se opći ciljevi, vodeća načela i temelji za daljnju suradnju u području mladih na razini EU-a. Poziva se na veće uključivanje mladih u dijalog s oblikovateljima politika te na angažiranje mladih iz različitih sredina i društvenih skupina. |
| --- | --- |

2.

U Rezoluciji o strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. utvrđuju se opći ciljevi, vodeća načela i temelji za daljnju suradnju u području mladih na razini EU-a. Poziva se na veće uključivanje mladih u dijalog s oblikovateljima politika te na angažiranje mladih iz različitih sredina i društvenih skupina.

| 3. | Dijalog EU-a s mladima mehanizam je za sudjelovanje mladih u EU-u. Služi kao forum za kontinuirano zajedničko promišljanje i savjetovanje o prioritetima, provedbi i daljnjim koracima u vezi sa suradnjom na razini EU-a u području mladih (5) između oblikovatelja politika, mladih i organizacija koje ih predstavljaju, čime se omogućuje kontinuirano partnerstvo pri upravljanju tim procesima na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. |
| --- | --- |

3.

Dijalog EU-a s mladima mehanizam je za sudjelovanje mladih u EU-u. Služi kao forum za kontinuirano zajedničko promišljanje i savjetovanje o prioritetima, provedbi i daljnjim koracima u vezi sa suradnjom na razini EU-a u području mladih (5) između oblikovatelja politika, mladih i organizacija koje ih predstavljaju, čime se omogućuje kontinuirano partnerstvo pri upravljanju tim procesima na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini.

| 4. | Države članice potiče se da omoguće sudjelovanje mladih u svim fazama provedbe dijaloga EU-a s mladima uključivanjem sektora mladih te, prema potrebi, osiguravanjem vodeće uloge za nacionalno vijeće mladih (6) u nacionalnoj radnoj skupini i europskoj upravljačkoj skupini. |
| --- | --- |

4.

Države članice potiče se da omoguće sudjelovanje mladih u svim fazama provedbe dijaloga EU-a s mladima uključivanjem sektora mladih te, prema potrebi, osiguravanjem vodeće uloge za nacionalno vijeće mladih (6) u nacionalnoj radnoj skupini i europskoj upravljačkoj skupini.

| 5. | Ishodi osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima zasnivaju se na trima konferencijama EU-a za mlade u okviru tog ciklusa, povratnim informacijama iz kvalitativnih savjetovanja i događanja na nacionalnoj i europskoj razini u fazi dijaloga, kvantitativnim rezultatima središnje ankete u okviru dijaloga EU-a s mladima te rezultatima iz faze učinka na nacionalnoj i europskoj razini, a njima se doprinosi uključivanju višerazinske i međusektorske provedbe cilja za mlade br. 9 „Prostor i sudjelovanje za sve”. Ciklus dijaloga na europskoj je razini koordinirala europska upravljačka skupina. |
| --- | --- |

5.

Ishodi osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima zasnivaju se na trima konferencijama EU-a za mlade u okviru tog ciklusa, povratnim informacijama iz kvalitativnih savjetovanja i događanja na nacionalnoj i europskoj razini u fazi dijaloga, kvantitativnim rezultatima središnje ankete u okviru dijaloga EU-a s mladima te rezultatima iz faze učinka na nacionalnoj i europskoj razini, a njima se doprinosi uključivanju višerazinske i međusektorske provedbe cilja za mlade br. 9 „Prostor i sudjelovanje za sve”. Ciklus dijaloga na europskoj je razini koordinirala europska upravljačka skupina.

| 6. | Cilj je ovoga dokumenta zajamčiti da relevantni dionici u području nacionalnih i europskih politika za mlade prepoznaju ishode osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima te s njima u vezi poduzmu daljnje korake, kao i osigurati kvalitetu i kontinuitet provedbe procesa dijaloga EU-a s mladima i ishoda koji iz njega proiziđu. |
| --- | --- |

6.

Cilj je ovoga dokumenta zajamčiti da relevantni dionici u području nacionalnih i europskih politika za mlade prepoznaju ishode osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima te s njima u vezi poduzmu daljnje korake, kao i osigurati kvalitetu i kontinuitet provedbe procesa dijaloga EU-a s mladima i ishoda koji iz njega proiziđu.

UVAŽAVAJUĆI DA:

| 7. | Osmi ciklus dijaloga EU-a s mladima, održan u razdoblju od 1. srpnja 2020. do 31. prosinca 2021., tijekom njemačkog, portugalskog i slovenskog predsjedanja, pod zajedničkim nazivom „Europa za mlade – mladi za Europu (Europe for YOUth - YOUth for Europe): prostor za demokraciju i sudjelovanje” temelji se na europskim ciljevima za mlade, osobito na cilju za mlade br. 9 „Prostor i sudjelovanje za sve” iz strategije Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. |
| --- | --- |

7.

Osmi ciklus dijaloga EU-a s mladima, održan u razdoblju od 1. srpnja 2020. do 31. prosinca 2021., tijekom njemačkog, portugalskog i slovenskog predsjedanja, pod zajedničkim nazivom „Europa za mlade – mladi za Europu (Europe for YOUth - YOUth for Europe): prostor za demokraciju i sudjelovanje” temelji se na europskim ciljevima za mlade, osobito na cilju za mlade br. 9 „Prostor i sudjelovanje za sve” iz strategije Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027.

| 8. | U Rezoluciji o strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. poziva se na veće uključivanje mladih u proces dijaloga EU-a s mladima, no to zahtijeva dostatne kapacitete, osobito financijske i ljudske resurse, za stupanje u kontakt i komunikaciju prema i sa svim mladima na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. |
| --- | --- |

8.

U Rezoluciji o strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. poziva se na veće uključivanje mladih u proces dijaloga EU-a s mladima, no to zahtijeva dostatne kapacitete, osobito financijske i ljudske resurse, za stupanje u kontakt i komunikaciju prema i sa svim mladima na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini.

| 9. | Doprinos nacionalnih radnih skupina važan je u vođenju procesa dijaloga EU-a s mladima na nacionalnoj razini, uključujući regionalnu i lokalnu razinu, osobito pri stupanju u kontakt s različitim skupinama mladih i povezivanju različitih nacionalnih, regionalnih i lokalnih dionika s procesom. |
| --- | --- |

9.

Doprinos nacionalnih radnih skupina važan je u vođenju procesa dijaloga EU-a s mladima na nacionalnoj razini, uključujući regionalnu i lokalnu razinu, osobito pri stupanju u kontakt s različitim skupinama mladih i povezivanju različitih nacionalnih, regionalnih i lokalnih dionika s procesom.

| 10. | Doprinos međunarodnih nevladinih organizacija za mlade važan je radi unošenja niza perspektiva iz cijele Europe u dijalog o politikama te radi osiguravanja kvalitetnog doprinosa o transnacionalnoj dimenziji procesa dijaloga EU-a s mladima. |
| --- | --- |

10.

Doprinos međunarodnih nevladinih organizacija za mlade važan je radi unošenja niza perspektiva iz cijele Europe u dijalog o politikama te radi osiguravanja kvalitetnog doprinosa o transnacionalnoj dimenziji procesa dijaloga EU-a s mladima.

| 11. | Posebna značajka osmog ciklusa bili su naglasak na kvaliteti sudjelovanja i pretežita upotreba digitalnih alata u kontekstu zdravstvene krize. Osmi ciklus procesa dijaloga EU-a s mladima odvio se tijekom pandemije bolesti COVID-19, kada su u većini zemalja EU-a na snazi bile mjere ograničavanja socijalnih kontakata, što je umanjilo mogućnost održavanja sastanaka uživo. Zbog pandemije su sve tri konferencije EU-a za mlade, u bliskoj suradnji s odgovarajućim nacionalnim vijećem mladih, organizirane u virtualnom obliku. |
| --- | --- |

11.

Posebna značajka osmog ciklusa bili su naglasak na kvaliteti sudjelovanja i pretežita upotreba digitalnih alata u kontekstu zdravstvene krize. Osmi ciklus procesa dijaloga EU-a s mladima odvio se tijekom pandemije bolesti COVID-19, kada su u većini zemalja EU-a na snazi bile mjere ograničavanja socijalnih kontakata, što je umanjilo mogućnost održavanja sastanaka uživo. Zbog pandemije su sve tri konferencije EU-a za mlade, u bliskoj suradnji s odgovarajućim nacionalnim vijećem mladih, organizirane u virtualnom obliku.

| 12. | Njemačko predsjedništvo usmjerilo se na demokratsku osviještenost i demokratski angažman među mladima u Europi pod krilaticom „Mladi i demokracija”. Kao temelj za savjetovanja i događanja na nacionalnoj i europskoj razini, nacionalnim radnim skupinama u državama članicama i međunarodnim nevladinim organizacijama za mlade predložen je niz kvalitativnih pitanja, usmjeren na sedam podciljeva cilja za mlade br. 9 „Prostor i sudjelovanje za sve”. |
| --- | --- |

12.

Njemačko predsjedništvo usmjerilo se na demokratsku osviještenost i demokratski angažman među mladima u Europi pod krilaticom „Mladi i demokracija”. Kao temelj za savjetovanja i događanja na nacionalnoj i europskoj razini, nacionalnim radnim skupinama u državama članicama i međunarodnim nevladinim organizacijama za mlade predložen je niz kvalitativnih pitanja, usmjeren na sedam podciljeva cilja za mlade br. 9 „Prostor i sudjelovanje za sve”.

| 13. | Portugalsko predsjedništvo usmjerilo se na jačanje višerazinskog upravljanja promicanjem sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka, pri čemu je poseban naglasak stavilo na sudjelovanje mladih putem digitalnih inovacija. Posvetila se pozornost i pristupima politikama za mlade utemeljenima na pravima za mlade te je ta tema bila predmet rasprave o politikama održane u okviru sastanka ministara i ministrica nadležnih za pitanja povezana s mladima 17. svibnja 2021. Portugalsko predsjedanje podudarilo se s prijelazom iz faze dijaloga u fazu provedbe pa je razvijen skup alata s konkretnim mjerama za provedbu cilja za mlade br. 9, pri čemu su uzeta u obzir izvješća o kvalitativnim savjetovanjima i događanjima, kao i rasprave koje su portugalski delegati održali na Konferenciji EU-a o mladima. Održan je i 48-satni hakaton Solve the Gap (Ispravi nedostatak), koji je doveo do osmišljavanja internetskog alata za promicanje angažmana mladih u demokratskim procesima. Navedeni će alat biti dostupan na Europskom portalu za mlade. |
| --- | --- |

13.

Portugalsko predsjedništvo usmjerilo se na jačanje višerazinskog upravljanja promicanjem sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka, pri čemu je poseban naglasak stavilo na sudjelovanje mladih putem digitalnih inovacija. Posvetila se pozornost i pristupima politikama za mlade utemeljenima na pravima za mlade te je ta tema bila predmet rasprave o politikama održane u okviru sastanka ministara i ministrica nadležnih za pitanja povezana s mladima 17. svibnja 2021. Portugalsko predsjedanje podudarilo se s prijelazom iz faze dijaloga u fazu provedbe pa je razvijen skup alata s konkretnim mjerama za provedbu cilja za mlade br. 9, pri čemu su uzeta u obzir izvješća o kvalitativnim savjetovanjima i događanjima, kao i rasprave koje su portugalski delegati održali na Konferenciji EU-a o mladima. Održan je i 48-satni hakaton Solve the Gap (Ispravi nedostatak), koji je doveo do osmišljavanja internetskog alata za promicanje angažmana mladih u demokratskim procesima. Navedeni će alat biti dostupan na Europskom portalu za mlade.

| 14. | Slovensko predsjedništvo istraživalo je važnost građanskih prostora za sudjelovanje mladih i načina na koje se mogu zaštititi. Proučilo je i kvantitativne rezultate središnje ankete u okviru dijaloga EU-a s mladima, kao i rezultate iz skupa pitanja za usmjeravanje rasprave, uvedenoga tijekom portugalskog predsjedanja, te je polazeći od tih rezultata istražilo dobre prakse za provedbu cilja za mlade br. 9 i njegovih podciljeva i preoblikovalo te prakse u djelovanja za mlade. Prepoznate su prepreke za njihovu provedbu i utvrđeni daljnji koraci. |
| --- | --- |

14.

Slovensko predsjedništvo istraživalo je važnost građanskih prostora za sudjelovanje mladih i načina na koje se mogu zaštititi. Proučilo je i kvantitativne rezultate središnje ankete u okviru dijaloga EU-a s mladima, kao i rezultate iz skupa pitanja za usmjeravanje rasprave, uvedenoga tijekom portugalskog predsjedanja, te je polazeći od tih rezultata istražilo dobre prakse za provedbu cilja za mlade br. 9 i njegovih podciljeva i preoblikovalo te prakse u djelovanja za mlade. Prepoznate su prepreke za njihovu provedbu i utvrđeni daljnji koraci.

SMATRAJU DA:

| 15. | Svaki ciklus dijaloga EU-a s mladima zasniva se na prethodnim ciklusima, na konferencijama EU-a za mlade i radu predsjedništava Vijeća EU-a u području mladih. Povezivanjem uzastopnih ciklusa dijaloga ističu se uloga i važnost jedinstva trija predsjedništava u postizanju ciljeva svakog ciklusa dijaloga EU-a s mladima i pružanju doprinosa u ostvarivanju podciljeva utvrđenih u okviru ciljeva za mlade. |
| --- | --- |

15.

Svaki ciklus dijaloga EU-a s mladima zasniva se na prethodnim ciklusima, na konferencijama EU-a za mlade i radu predsjedništava Vijeća EU-a u području mladih. Povezivanjem uzastopnih ciklusa dijaloga ističu se uloga i važnost jedinstva trija predsjedništava u postizanju ciljeva svakog ciklusa dijaloga EU-a s mladima i pružanju doprinosa u ostvarivanju podciljeva utvrđenih u okviru ciljeva za mlade.

| 16. | Nacionalne radne skupine poslužile su se nizom metoda, kao što su participativne vizualne metode i metode participativnog akcijskog istraživanja, okrugli stolovi i virtualna događanja u okviru dijaloga s mladima. Međunarodne nevladine organizacije za mlade pokrenule su okrugle stolove na kojima su sudjelovali oblikovatelji politika i mladi na razini Europe. |
| --- | --- |

16.

Nacionalne radne skupine poslužile su se nizom metoda, kao što su participativne vizualne metode i metode participativnog akcijskog istraživanja, okrugli stolovi i virtualna događanja u okviru dijaloga s mladima. Međunarodne nevladine organizacije za mlade pokrenule su okrugle stolove na kojima su sudjelovali oblikovatelji politika i mladi na razini Europe.

| 17. | Europska upravljačka skupina predložila je središnju anketu u okviru dijaloga EU-a s mladima kao način da se istraže segmenti sudjelovanja mladih u cilju uključivanja što šireg raspona glasova te način da se nacionalne radne skupine i međunarodne nevladine organizacije za mlade potakne na stavljanje većeg naglaska na kvalitativne i smislenije formate sudjelovanja u procesu dijaloga i time pruži dodana vrijednost savjetovanjima na razini EU-a. |
| --- | --- |

17.

Europska upravljačka skupina predložila je središnju anketu u okviru dijaloga EU-a s mladima kao način da se istraže segmenti sudjelovanja mladih u cilju uključivanja što šireg raspona glasova te način da se nacionalne radne skupine i međunarodne nevladine organizacije za mlade potakne na stavljanje većeg naglaska na kvalitativne i smislenije formate sudjelovanja u procesu dijaloga i time pruži dodana vrijednost savjetovanjima na razini EU-a.

| 18. | Smislena suradnja i zajedničko stvaranje triju uključenih predsjedništava EU-a i njihovih nacionalnih vijeća mladih, Europskog foruma za mlade i Europske komisije bili su među ključnim načelima koji su usmjeravali provedbu osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima. |
| --- | --- |

18.

Smislena suradnja i zajedničko stvaranje triju uključenih predsjedništava EU-a i njihovih nacionalnih vijeća mladih, Europskog foruma za mlade i Europske komisije bili su među ključnim načelima koji su usmjeravali provedbu osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima.

| 19. | Jedan od ključnih aspekata uspjeha osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima bilo je postavljanje mladih i organizacija za mlade u središte procesa izrade, planiranja, provedbe, praćenja, evaluacije i daljnjeg postupanja povezanih s ciklusom dijaloga i svim pripadajućim aktivnostima, primjerice osiguravanjem prava da nacionalno vijeće mladih iz zemlje koja predsjeda Vijećem supredsjeda europskom upravljačkom skupinom. |
| --- | --- |

19.

Jedan od ključnih aspekata uspjeha osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima bilo je postavljanje mladih i organizacija za mlade u središte procesa izrade, planiranja, provedbe, praćenja, evaluacije i daljnjeg postupanja povezanih s ciklusom dijaloga i svim pripadajućim aktivnostima, primjerice osiguravanjem prava da nacionalno vijeće mladih iz zemlje koja predsjeda Vijećem supredsjeda europskom upravljačkom skupinom.

| 20. | Daljnje priznavanje uključivanja i doprinosa međunarodnih nevladinih organizacija za mlade u procesu dijaloga EU-a s mladima važno je kako bi se osigurala snažna europska dimenzija dijaloga. Trebalo bi zajamčiti održivo, strukturno i dostatno financiranje na europskoj i nacionalnoj razini kako bi nacionalne radne skupine i međunarodne nevladine organizacije za mlade mogle provoditi svoje aktivnosti u okviru službenog procesa dijaloga EU-a s mladima. |
| --- | --- |

20.

Daljnje priznavanje uključivanja i doprinosa međunarodnih nevladinih organizacija za mlade u procesu dijaloga EU-a s mladima važno je kako bi se osigurala snažna europska dimenzija dijaloga. Trebalo bi zajamčiti održivo, strukturno i dostatno financiranje na europskoj i nacionalnoj razini kako bi nacionalne radne skupine i međunarodne nevladine organizacije za mlade mogle provoditi svoje aktivnosti u okviru službenog procesa dijaloga EU-a s mladima.

| 21. | Konferencije EU-a za mlade smislen su dio procesa dijaloga EU-a s mladima i stvaraju siguran prostor u kojem sudionici raspolažu potrebnim znanjem i mogućnostima za pružanje doprinosa te bi se na njima oblikovatelji politika trebali okupiti kako bi sudjelovali u dijalogu na smislen način, ravnopravno razmjenjivali mišljenja s mladima, zajedno s njima stvarali ishode konferencija i integrirati te ishode, prema potrebi, pri oblikovanju politika kako bi se zajamčio smislen proces sudjelovanja mladih. |
| --- | --- |

21.

Konferencije EU-a za mlade smislen su dio procesa dijaloga EU-a s mladima i stvaraju siguran prostor u kojem sudionici raspolažu potrebnim znanjem i mogućnostima za pružanje doprinosa te bi se na njima oblikovatelji politika trebali okupiti kako bi sudjelovali u dijalogu na smislen način, ravnopravno razmjenjivali mišljenja s mladima, zajedno s njima stvarali ishode konferencija i integrirati te ishode, prema potrebi, pri oblikovanju politika kako bi se zajamčio smislen proces sudjelovanja mladih.

| 22. | Važan element u stvaranju smislenijeg procesa za mlade i oblikovatelje politika jest organizacija svih događanja povezanih s dijalogom EU-a s mladima na što održiviji način, uz razmatranje okolišne, socijalne i gospodarske dimenzije održivosti. |
| --- | --- |

22.

Važan element u stvaranju smislenijeg procesa za mlade i oblikovatelje politika jest organizacija svih događanja povezanih s dijalogom EU-a s mladima na što održiviji način, uz razmatranje okolišne, socijalne i gospodarske dimenzije održivosti.

| 23. | Usmjeravanje na provedbu cilja za mlade br. 9 kako bi se njegove podciljeve preobrazilo u djelovanja za mlade unijelo je važnu novu dimenziju u proces dijaloga EU-a s mladima i dovelo do potrebnih promjena za poboljšanje života mladih osoba u Europi, a budući bi ciklusi dijaloga EU-a s mladima mogli to preuzeti kao dobru i poticajnu praksu. |
| --- | --- |

23.

Usmjeravanje na provedbu cilja za mlade br. 9 kako bi se njegove podciljeve preobrazilo u djelovanja za mlade unijelo je važnu novu dimenziju u proces dijaloga EU-a s mladima i dovelo do potrebnih promjena za poboljšanje života mladih osoba u Europi, a budući bi ciklusi dijaloga EU-a s mladima mogli to preuzeti kao dobru i poticajnu praksu.

PREPOZNAJU DA:

| 24. | Mlade osobe sadašnjost su i budućnost održive, socijalne, klimatski neutralne, prosperitetne i demokratske Europe spremne za digitalno doba. Njihovo je sudjelovanje od ključne važnosti pri oblikovanju sadašnjosti i budućnosti Europe kako bi se osiguralo da svi njezini građani pronađu osobno zadovoljstvo i dobrobit te kako bi ih se osnažilo za aktivan i odgovoran građanski angažman. |
| --- | --- |

24.

Mlade osobe sadašnjost su i budućnost održive, socijalne, klimatski neutralne, prosperitetne i demokratske Europe spremne za digitalno doba. Njihovo je sudjelovanje od ključne važnosti pri oblikovanju sadašnjosti i budućnosti Europe kako bi se osiguralo da svi njezini građani pronađu osobno zadovoljstvo i dobrobit te kako bi ih se osnažilo za aktivan i odgovoran građanski angažman.

| 25. | Pandemija bolesti COVID-19 i izvanredne mjere uvedene u cilju njezina suzbijanja imale su golem učinak na sudjelovanje mladih i na građanske prostore za mlade, koji se sve više sužavaju i moglo bi ih se proaktivno zaštititi. Pandemija bolesti COVID-19 također je iznijela na vidjelo važnost daljnjeg proučavanja i razvoja novih oblika sudjelovanja i građanskog angažmana, osobito u kontekstu digitalnog sudjelovanja mladih, uz istodobno prepoznavanje postojećeg digitalnog jaza i ograničenja digitalnog sudjelovanja te odgovaranje na njih (7). |
| --- | --- |

25.

Pandemija bolesti COVID-19 i izvanredne mjere uvedene u cilju njezina suzbijanja imale su golem učinak na sudjelovanje mladih i na građanske prostore za mlade, koji se sve više sužavaju i moglo bi ih se proaktivno zaštititi. Pandemija bolesti COVID-19 također je iznijela na vidjelo važnost daljnjeg proučavanja i razvoja novih oblika sudjelovanja i građanskog angažmana, osobito u kontekstu digitalnog sudjelovanja mladih, uz istodobno prepoznavanje postojećeg digitalnog jaza i ograničenja digitalnog sudjelovanja te odgovaranje na njih (7).

POZDRAVLJAJU:

| 26. | aktivno sudjelovanje mladih u nacionalnim i europskim kvalitativnim savjetovanjima koja provode nacionalne radne skupine i međunarodne nevladine organizacije za mlade te njihov aktivni angažman u središnjoj anketi u okviru dijaloga EU-a s mladima, koju je pokrenula europska upravljačka skupina, kao i njihovo aktivno sudjelovanje u fazi provedbe. Savjetovanja i faza provedbe uključivali su raznovrsnu i inovativnu upotrebu anketa manjih razmjera, fokusne skupine, velika događanja u okviru dijaloga s mladima, radionice, participativno akcijsko istraživanje, participativne vizualne metode, okrugle stolove i digitalna događanja u okviru dijaloga s mladima; |
| --- | --- |

26.

aktivno sudjelovanje mladih u nacionalnim i europskim kvalitativnim savjetovanjima koja provode nacionalne radne skupine i međunarodne nevladine organizacije za mlade te njihov aktivni angažman u središnjoj anketi u okviru dijaloga EU-a s mladima, koju je pokrenula europska upravljačka skupina, kao i njihovo aktivno sudjelovanje u fazi provedbe. Savjetovanja i faza provedbe uključivali su raznovrsnu i inovativnu upotrebu anketa manjih razmjera, fokusne skupine, velika događanja u okviru dijaloga s mladima, radionice, participativno akcijsko istraživanje, participativne vizualne metode, okrugle stolove i digitalna događanja u okviru dijaloga s mladima;

| 27. | aktivnosti i mjere koje su predložile i provodile nacionalne radne skupine i međunarodne nevladine organizacije za mlade u otežanim pandemijskim okolnostima u sklopu preoblikovanja cilja za mlade br. 9 u djelovanja za mlade; |
| --- | --- |

27.

aktivnosti i mjere koje su predložile i provodile nacionalne radne skupine i međunarodne nevladine organizacije za mlade u otežanim pandemijskim okolnostima u sklopu preoblikovanja cilja za mlade br. 9 u djelovanja za mlade;

| 28. | uspješnu suradnju i ravnopravno partnerstvo unutar europske upravljačke skupine tijekom cijelog ciklusa dijaloga, zasnovane na preporukama iz prethodnih ciklusa dijaloga EU-a s mladima u cilju višerazinske i međusektorske provedbe dijaloga EU-a s mladima. |
| --- | --- |

28.

uspješnu suradnju i ravnopravno partnerstvo unutar europske upravljačke skupine tijekom cijelog ciklusa dijaloga, zasnovane na preporukama iz prethodnih ciklusa dijaloga EU-a s mladima u cilju višerazinske i međusektorske provedbe dijaloga EU-a s mladima.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA U SKLADU S NAČELOM SUPSIDIJARNOSTI I U OKVIRU SVOJIH PODRUČJA NADLEŽNOSTI:

| 29. | pri osmišljavanju i provedbi budućih politika za mlade, u sinergiji sa svim politikama koje utječu na mlade, u obzir uzmu ishod osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima, uključujući preporuke mladih iz Priloga I., te razmotre daljnje načine provedbe europskih ciljeva za mlade i njihovih podciljeva; |
| --- | --- |

29.

pri osmišljavanju i provedbi budućih politika za mlade, u sinergiji sa svim politikama koje utječu na mlade, u obzir uzmu ishod osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima, uključujući preporuke mladih iz Priloga I., te razmotre daljnje načine provedbe europskih ciljeva za mlade i njihovih podciljeva;

| 30. | ojačaju i poboljšaju proces dijaloga EU-a s mladima razmatranjem i, ako je to moguće, primjenom najboljih praksi iz osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima kao i načela kojima se vodila njegova uspješna provedba, posebno postavljanjem mladih ljudi i organizacija mladih u središte procesa te osiguravanjem toga da je dijalog EU-a s mladima postupak predvođen mladima u kojem mladi i oblikovatelji politika imaju konstruktivan dijalog kojim se traže rješenja sa stvarnim učinkom. Nacionalna vijeća mladih stoga bi, prema potrebi, trebala i dalje biti vodeći dionici u nacionalnim radnim skupinama te dobiti potrebnu političku i financijsku potporu za obavljanje te uloge; |
| --- | --- |

30.

ojačaju i poboljšaju proces dijaloga EU-a s mladima razmatranjem i, ako je to moguće, primjenom najboljih praksi iz osmog ciklusa dijaloga EU-a s mladima kao i načela kojima se vodila njegova uspješna provedba, posebno postavljanjem mladih ljudi i organizacija mladih u središte procesa te osiguravanjem toga da je dijalog EU-a s mladima postupak predvođen mladima u kojem mladi i oblikovatelji politika imaju konstruktivan dijalog kojim se traže rješenja sa stvarnim učinkom. Nacionalna vijeća mladih stoga bi, prema potrebi, trebala i dalje biti vodeći dionici u nacionalnim radnim skupinama te dobiti potrebnu političku i financijsku potporu za obavljanje te uloge;

| 31. | prepoznaju i prioritiziraju ulogu nacionalnih radnih skupina, njihovu neizostavnu predanost procesu te njihovu važnost u pogledu informiranja i raznolikosti perspektiva; |
| --- | --- |

31.

prepoznaju i prioritiziraju ulogu nacionalnih radnih skupina, njihovu neizostavnu predanost procesu te njihovu važnost u pogledu informiranja i raznolikosti perspektiva;

| 32. | daju prednost i osiguraju vidljivost dijalogu EU-a s mladima tijekom događanja na nacionalnoj razini i razini EU-a te promiču sudjelovanje mladih u postupcima donošenja odluka na svim razinama, kao i podupiru i jačaju suradnju među različitim dionicima, odnosno europskom upravljačkom skupinom, nacionalnim radnim skupinama, Europskim forumom mladih, nacionalnim vijećima mladih, međunarodnim nevladinim organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

32.

daju prednost i osiguraju vidljivost dijalogu EU-a s mladima tijekom događanja na nacionalnoj razini i razini EU-a te promiču sudjelovanje mladih u postupcima donošenja odluka na svim razinama, kao i podupiru i jačaju suradnju među različitim dionicima, odnosno europskom upravljačkom skupinom, nacionalnim radnim skupinama, Europskim forumom mladih, nacionalnim vijećima mladih, međunarodnim nevladinim organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima;

| 33. | pružaju potrebnu potporu, uključujući odgovarajuća financijska sredstva, te alate za sudjelovanje prilagođene mladima koji su potrebni za dopiranje do većeg broja mladih iz različitih sredina i društvenih skupina na svim razinama te njihovo informiranje i komunikaciju s njima kako bi se postigli ambiciozni ciljevi utvrđeni za proces dijaloga EU-a s mladima u strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027.; |
| --- | --- |

33.

pružaju potrebnu potporu, uključujući odgovarajuća financijska sredstva, te alate za sudjelovanje prilagođene mladima koji su potrebni za dopiranje do većeg broja mladih iz različitih sredina i društvenih skupina na svim razinama te njihovo informiranje i komunikaciju s njima kako bi se postigli ambiciozni ciljevi utvrđeni za proces dijaloga EU-a s mladima u strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027.;

| 34. | osiguraju održiviji i strateški pristup komunikaciji i informiranju u okviru dijaloga EU-a s mladima provedbom sveobuhvatne unutarnje i vanjske komunikacijske strategije na europskoj razini te nacionalnim radnim skupinama pružaju dodatnu potporu, prema potrebi, kako bi poboljšale vlastitu komunikaciju u vidu dijaloga EU-a s mladima, koju zajednički osmišljavaju organizacije mladih, u skladu s europskom komunikacijskom strategijom pripremljenom pod suvodstvom organizacija mladih, uključujući zajednički logotip dijaloga EU-a s mladima, kojim se označavaju sva djelovanja tog dijaloga na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

34.

osiguraju održiviji i strateški pristup komunikaciji i informiranju u okviru dijaloga EU-a s mladima provedbom sveobuhvatne unutarnje i vanjske komunikacijske strategije na europskoj razini te nacionalnim radnim skupinama pružaju dodatnu potporu, prema potrebi, kako bi poboljšale vlastitu komunikaciju u vidu dijaloga EU-a s mladima, koju zajednički osmišljavaju organizacije mladih, u skladu s europskom komunikacijskom strategijom pripremljenom pod suvodstvom organizacija mladih, uključujući zajednički logotip dijaloga EU-a s mladima, kojim se označavaju sva djelovanja tog dijaloga na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

| 35. | Europska komisija i države članice trebale bi osigurati jačanje dugoročnog institucijskog pamćenja i kontinuiteta rada između ciklusa dijaloga EU-a s mladima. Između trija predsjedništava, posljednjeg predsjedništva iz prethodnog trija, prvog predsjedništva od narednog trija, Komisije i Europskog foruma mladih organizirat će se redovite razmjene informacija i koordinacija, i to pod vodstvom mladih i uz odgovarajuću potporu. Dokumentacija europske upravljačke skupine trebala bi se objaviti na Europskom portalu za mlade; |
| --- | --- |

35.

Europska komisija i države članice trebale bi osigurati jačanje dugoročnog institucijskog pamćenja i kontinuiteta rada između ciklusa dijaloga EU-a s mladima. Između trija predsjedništava, posljednjeg predsjedništva iz prethodnog trija, prvog predsjedništva od narednog trija, Komisije i Europskog foruma mladih organizirat će se redovite razmjene informacija i koordinacija, i to pod vodstvom mladih i uz odgovarajuću potporu. Dokumentacija europske upravljačke skupine trebala bi se objaviti na Europskom portalu za mlade;

| 36. | neprestano pružaju povratne informacije mladima i organizacijama mladih uključenima u sve faze procesa dijaloga EU-a s mladima kako bi se osigurao smislen dijalog i sudjelovanje mladih na svim razinama. |
| --- | --- |

36.

neprestano pružaju povratne informacije mladima i organizacijama mladih uključenima u sve faze procesa dijaloga EU-a s mladima kako bi se osigurao smislen dijalog i sudjelovanje mladih na svim razinama.

TAKOĐER NAPOMINJU DA:

općenita prioritetna tema sljedećeg trija predsjedništava (Francuska, Češka i Švedska) jest „Zajednički angažman za održivu i uključivu Europu”.

---

(1)  Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (SL C 456, 18.12.2018., str. 1).

(2)  Rezolucija Vijeća i predstavnika država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o utvrđivanju smjernica o upravljanju dijalogom EU-a s mladima – Strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (SL C 189, 5.6.2019., str. 1.).

(3)  Zaključci Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (SL C 415, 1.12.2020., str. 16).

(4)  Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (SL C 241, 21.6.2021., str. 3).

(5)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Erasmus”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013 (COM/2018/367 final – 2018/0191 (COD)).

(6)  Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (SL C 456, 18.12.2018., str. 1).

(7)  Partnerstvo za mlade: Tomaž Deželan i Laden Yurttagüler, Skupina europskih istraživača iz područja mladih: Shrinking democratic space for youth (Sužavanje demokratskog prostora za mlade), 2021.

---

PRILOG I.

ZAJEDNIČKE PREPORUKE 8. CIKLUSA DIJALOGA EU-A S MLADIMA

„Europa za mlade – mladi za Europu” (Europe for YOUth - YOUth for Europe)

Ideje i mišljenja koje su mladi iznijeli na Konferenciji EU-a o mladima održanoj u rujnu 2021. usmjereni su na cilj za mlade br. 9 „Prostor i sudjelovanje za sve” te sadrže preporuke o tome kako provesti taj cilj. Ove preporuke mladih odnose se na svih sedam podciljeva cilja za mlade br. 9. Preporuke su odraz procesa koji je započeo njemačkim predsjedanjem, nastavio se tijekom portugalskog predsjedanja, a završio je slovenskim predsjedanjem.

Preporukama se ne nameću formalni zahtjevi u pogledu nacionalnih politika za mlade. Međutim, one mogu poslužiti kao izvor inspiracije za države članice.

Podcilj 1: „Osiguravanje utjecaja mladih na donošenje odluka”

| a) | Tražimo da i države članice i Europska komisija daju konkretne povratne informacije mladima svaki put kada ih uključe u postupak donošenja odluka te da osiguraju postupak vrednovanja s mladima kako bi se osiguralo njihovo stvarno sudjelovanje. |
| --- | --- |

a)

Tražimo da i države članice i Europska komisija daju konkretne povratne informacije mladima svaki put kada ih uključe u postupak donošenja odluka te da osiguraju postupak vrednovanja s mladima kako bi se osiguralo njihovo stvarno sudjelovanje.

| b) | Preporučujemo državama članicama da donesu ili dodatno razviju zakonodavstvo za osiguravanje održivih sustava zajedničkog upravljanja za uključivanje mladih u postupke donošenja odluka i oblikovanja politika na nacionalnoj i lokalnoj razini, među ostalim kako bi se zaštitili i proširili građanski prostori namijenjeni mladima. |
| --- | --- |

b)

Preporučujemo državama članicama da donesu ili dodatno razviju zakonodavstvo za osiguravanje održivih sustava zajedničkog upravljanja za uključivanje mladih u postupke donošenja odluka i oblikovanja politika na nacionalnoj i lokalnoj razini, među ostalim kako bi se zaštitili i proširili građanski prostori namijenjeni mladima.

Podcilj 2: „Osiguravanje jednakog pristupa sudjelovanju”

| a) | Preporučujemo državama članicama i Europskoj komisiji da povećaju raznolikost struktura za sudjelovanje i riješe problem nedovoljne uključenosti pružanjem lako dostupnih informacija manjinskim skupinama. |
| --- | --- |

a)

Preporučujemo državama članicama i Europskoj komisiji da povećaju raznolikost struktura za sudjelovanje i riješe problem nedovoljne uključenosti pružanjem lako dostupnih informacija manjinskim skupinama.

| b) | Potičemo sve države članice da podrže lokalne dionike u pružanju izvannastavnih aktivnosti za mlade koji raspolažu s manje mogućnosti. |
| --- | --- |

b)

Potičemo sve države članice da podrže lokalne dionike u pružanju izvannastavnih aktivnosti za mlade koji raspolažu s manje mogućnosti.

Podcilj 3: „Sudjelovanje na izborima i zastupljenost u izabranim tijelima”

| a) | Potičemo države članice da na razini EU-a uspostave simboličan postupak glasovanja na izborima za Europski parlament za dobne skupine kojima još nije dopušteno glasovanje, u suradnji s lokalnim centrima za mlade i nacionalnim vijećima mladih, kako bi se mlade koji još nemaju zakonsko pravo glasa potaknulo na aktivno sudjelovanje u postupcima donošenja političkih odluka, čime bi se ojačala kultura priznavanja mišljenja mladih u politici. |
| --- | --- |

a)

Potičemo države članice da na razini EU-a uspostave simboličan postupak glasovanja na izborima za Europski parlament za dobne skupine kojima još nije dopušteno glasovanje, u suradnji s lokalnim centrima za mlade i nacionalnim vijećima mladih, kako bi se mlade koji još nemaju zakonsko pravo glasa potaknulo na aktivno sudjelovanje u postupcima donošenja političkih odluka, čime bi se ojačala kultura priznavanja mišljenja mladih u politici.

| b) | Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da razviju strategije za potporu mladima koji bi se željeli kandidirati na izborima na lokalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a, i to razvojem zajedničke platforme prilagođene mladima na europskoj razini, namijenjene mladima koji se planiraju natjecati na izborima, te pružanjem materijala za daljnji razvoj sličnih struktura za nacionalne izbore. |
| --- | --- |

b)

Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da razviju strategije za potporu mladima koji bi se željeli kandidirati na izborima na lokalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a, i to razvojem zajedničke platforme prilagođene mladima na europskoj razini, namijenjene mladima koji se planiraju natjecati na izborima, te pružanjem materijala za daljnji razvoj sličnih struktura za nacionalne izbore.

| c) | Preporučujemo državama članicama da za sve mlade u svim državama članicama osiguraju kvalitetno građansko obrazovanje u školama te da donesu zajednički okvir EU-a kako bi mladi vjerovali u vlastitu sposobnost smislenog i reprezentativnog političkog sudjelovanja. |
| --- | --- |

c)

Preporučujemo državama članicama da za sve mlade u svim državama članicama osiguraju kvalitetno građansko obrazovanje u školama te da donesu zajednički okvir EU-a kako bi mladi vjerovali u vlastitu sposobnost smislenog i reprezentativnog političkog sudjelovanja.

| d) | Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da ojačaju vjerodostojnost političkih institucija te ih potaknu da svoja djelovanja temelje na znanstvenim činjenicama s ciljem postizanja dobrobiti za cijelo društvo kako bi se spriječilo razočaranje mladih donošenjem odluka i politikom. |
| --- | --- |

d)

Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da ojačaju vjerodostojnost političkih institucija te ih potaknu da svoja djelovanja temelje na znanstvenim činjenicama s ciljem postizanja dobrobiti za cijelo društvo kako bi se spriječilo razočaranje mladih donošenjem odluka i politikom.

Podcilj 4: „Osiguravanje fizičkih prostora za mlade”

| a) | Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da podižu razinu osviještenosti i promiču mogućnosti financiranja usmjerene na stvaranje i održavanje fizičkih prostora za mlade. |
| --- | --- |

a)

Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da podižu razinu osviještenosti i promiču mogućnosti financiranja usmjerene na stvaranje i održavanje fizičkih prostora za mlade.

| b) | Pozivamo države članice da promijene obrazovne politike na nacionalnoj razini i osiguraju sustave praćenja u cijelom EU-u kako bi se promicali sigurni prostori i inicijative prilagođeni mladima. |
| --- | --- |

b)

Pozivamo države članice da promijene obrazovne politike na nacionalnoj razini i osiguraju sustave praćenja u cijelom EU-u kako bi se promicali sigurni prostori i inicijative prilagođeni mladima.

| c) | Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da uvedu praćenje očuvanja fizičkih građanskih prostora namijenjenih mladima kako bi im se osiguralo pravo na zaštitu svojih fizičkih prostora od različitih prijetnji kao što su komercijalizacija i povećanje najamnina. |
| --- | --- |

c)

Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da uvedu praćenje očuvanja fizičkih građanskih prostora namijenjenih mladima kako bi im se osiguralo pravo na zaštitu svojih fizičkih prostora od različitih prijetnji kao što su komercijalizacija i povećanje najamnina.

| d) | Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da fizičke prostore za mlade učine višenamjenskima i pristupačnima tako da informacije koje o njima pružaju budu prilagođene mladima i dostupne. |
| --- | --- |

d)

Preporučujemo Europskoj komisiji i državama članicama da fizičke prostore za mlade učine višenamjenskima i pristupačnima tako da informacije koje o njima pružaju budu prilagođene mladima i dostupne.

Podcilj 5: „Osiguravanje digitaliziranih prostora za mlade”

| a) | Potičemo države članice da osiguraju minimalne digitalne standarde diljem Europe u pogledu infrastrukture koja uključuje besplatan bežični internet / internet i osnovne digitalne alate kojima će se mladi služiti. |
| --- | --- |

a)

Potičemo države članice da osiguraju minimalne digitalne standarde diljem Europe u pogledu infrastrukture koja uključuje besplatan bežični internet / internet i osnovne digitalne alate kojima će se mladi služiti.

| b) | Potičemo Europsku komisiju da dodijeli posebna sredstva sektoru mladih kako bi se mladi osnažili i obrazovali s pomoću razvoja digitalnih vještina, s posebnim naglaskom na mladima s manje mogućnosti. |
| --- | --- |

b)

Potičemo Europsku komisiju da dodijeli posebna sredstva sektoru mladih kako bi se mladi osnažili i obrazovali s pomoću razvoja digitalnih vještina, s posebnim naglaskom na mladima s manje mogućnosti.

| c) | Preporučujemo Europskoj komisiji da na europskoj razini razvije okvir za mjerenje prilagođenosti virtualnih prostora mladima kako bi se za postojeće prostore i alate mogle pružiti jasne i ažurirane smjernice o uporabi razumljivog jezika i centralizaciji informacija, s ciljem uklanjanja prepreka aktivnom sudjelovanju mladih u društvenim i političkim procesima. |
| --- | --- |

c)

Preporučujemo Europskoj komisiji da na europskoj razini razvije okvir za mjerenje prilagođenosti virtualnih prostora mladima kako bi se za postojeće prostore i alate mogle pružiti jasne i ažurirane smjernice o uporabi razumljivog jezika i centralizaciji informacija, s ciljem uklanjanja prepreka aktivnom sudjelovanju mladih u društvenim i političkim procesima.

| d) | Preporučujemo državama članicama da osnaže edukatore u formalnim i neformalnim sektorima kako bi se osiguralo da mladi imaju kompetencije i alate koji su im potrebni kako bi se zaštitili od pogrešnih informacija i govora mržnje u virtualnim prostorima poticanjem njihove sposobnosti da objektivno prosuđuju. |
| --- | --- |

d)

Preporučujemo državama članicama da osnaže edukatore u formalnim i neformalnim sektorima kako bi se osiguralo da mladi imaju kompetencije i alate koji su im potrebni kako bi se zaštitili od pogrešnih informacija i govora mržnje u virtualnim prostorima poticanjem njihove sposobnosti da objektivno prosuđuju.

Podcilj 6: „Osiguravanje održivog financiranja sudjelovanja mladih”

| a) | Preporučujemo da države članice povećaju vidljivost rada s mladima povećanjem njegove dostupnosti (posebno poticajima za mobilni rad s mladima u ruralnim i udaljenim područjima te s mladima do kojih je teže doprijeti) i njegovim priznavanjem (službenim priznavanjem zanimanja, aktivnim partnerstvima s akterima formalnog obrazovanja i lokalnim akterima). |
| --- | --- |

a)

Preporučujemo da države članice povećaju vidljivost rada s mladima povećanjem njegove dostupnosti (posebno poticajima za mobilni rad s mladima u ruralnim i udaljenim područjima te s mladima do kojih je teže doprijeti) i njegovim priznavanjem (službenim priznavanjem zanimanja, aktivnim partnerstvima s akterima formalnog obrazovanja i lokalnim akterima).

| b) | Preporučujemo državama članicama da konsolidiraju položaj i ulogu rada s mladima u društvenim pitanjima (partnerstva u lokalnim inicijativama, događanja, natječaji i projekti) i osiguraju njegovo priznavanje u društvu (vrednovanje rada s mladima). |
| --- | --- |

b)

Preporučujemo državama članicama da konsolidiraju položaj i ulogu rada s mladima u društvenim pitanjima (partnerstva u lokalnim inicijativama, događanja, natječaji i projekti) i osiguraju njegovo priznavanje u društvu (vrednovanje rada s mladima).

| c) | Preporučujemo državama članicama i Europskoj komisiji da podrže i obvežu se na izradu općeg plana za oporavak za mlade u EU-u, koji bi sadržavao posebna djelovanja koja treba poduzeti na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini, usmjerena na rad s mladima i sudjelovanje mladih kako bi se prevladali problemi koji su se uslijed pandemije dodatno pogoršali. |
| --- | --- |

c)

Preporučujemo državama članicama i Europskoj komisiji da podrže i obvežu se na izradu općeg plana za oporavak za mlade u EU-u, koji bi sadržavao posebna djelovanja koja treba poduzeti na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini, usmjerena na rad s mladima i sudjelovanje mladih kako bi se prevladali problemi koji su se uslijed pandemije dodatno pogoršali.

Podcilj 7: „Pružanje relevantnih informacija prilagođenih mladima”

| a) | Preporučujemo da države članice uvedu redovne nastavne jedinice o medijskoj i informacijskoj pismenosti u nacionalne kurikulume osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja, koje su pripremljene i pomno se prate, u suradnji s relevantnim organizacijama mladih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te medijskim djelatnicima, uz istodobno osiguravanje redovitog osposobljavanja učitelja i nastavnika na nacionalnoj razini koje se sufinancira iz proračuna EU-a. |
| --- | --- |

a)

Preporučujemo da države članice uvedu redovne nastavne jedinice o medijskoj i informacijskoj pismenosti u nacionalne kurikulume osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja, koje su pripremljene i pomno se prate, u suradnji s relevantnim organizacijama mladih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te medijskim djelatnicima, uz istodobno osiguravanje redovitog osposobljavanja učitelja i nastavnika na nacionalnoj razini koje se sufinancira iz proračuna EU-a.

| b) | Pozivamo države članice i Europsku komisiju da u svoje strategije za mlade uključe pružanje kvalitetnih informacija i savjetovanja za mlade u skladu s Europskom poveljom o informiranju mladih te da osiguraju sredstva za nacionalno koordinacijsko tijelo za informacije namijenjene mladima kako bi mladi mogli pristupiti relevantnim informacijama na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

b)

Pozivamo države članice i Europsku komisiju da u svoje strategije za mlade uključe pružanje kvalitetnih informacija i savjetovanja za mlade u skladu s Europskom poveljom o informiranju mladih te da osiguraju sredstva za nacionalno koordinacijsko tijelo za informacije namijenjene mladima kako bi mladi mogli pristupiti relevantnim informacijama na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

| c) | Preporučujemo da Europska komisija uspostavi komunikacijsku strategiju EU-a za mlade kojom bi se državama članicama pružile smjernice za zajedničko stvaranje komunikacije s mladima u pogledu politika i publikacija relevantnih za mlade, čime bi se osiguralo da se te komunikacije objavljuju na Europskom portalu za mlade, na kojem se mogu održati rasprave i dijalog s mladima. |
| --- | --- |

c)

Preporučujemo da Europska komisija uspostavi komunikacijsku strategiju EU-a za mlade kojom bi se državama članicama pružile smjernice za zajedničko stvaranje komunikacije s mladima u pogledu politika i publikacija relevantnih za mlade, čime bi se osiguralo da se te komunikacije objavljuju na Europskom portalu za mlade, na kojem se mogu održati rasprave i dijalog s mladima.

---

PRILOG II.

Referentni dokumenti:

Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: Strategija Europske unije za mlade 2019.–2027. (SL C 456, 18.12.2018., str. 1.).

Rezolucija Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o ishodu sedmog kruga dijaloga EU-a s mladima: Strategija Europske unije za mlade 2019. – 2027. (SL C 212 I, 26.6.2020., str. 1.).

Rezolucija Vijeća i predstavnika država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o utvrđivanju smjernica o upravljanju dijalogom EU-a s mladima – Strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (SL C 189, 5.6.2019., str. 1.).

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (SL C 241, 21.6.2021., str. 3.).

Zaključci Vijeća, Mladi u okviru vanjskog djelovanja, Glavno tajništvo Vijeća, dok. 8629/20 od 5. lipnja 2020.

Zaključci Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (SL C 415, 1.12.2020., str. 16.).

Rezolucija Vijeća o strukturiranom dijalogu i budućem razvoju dijaloga s mladima u kontekstu politika za europsku suradnju u području mladih nakon 2018. (SL C 189, 15.6.2017., str. 1.).

CIVICUS, State of Civil Society Reports 2016 (Stanje izvješća o civilnom društvu 2016.), Johannesburg, SOCS2016 (civicus.org).

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/9

---

Rezolucija Vijeća o novom europskom programu za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030

(2021/C 504/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

BUDUĆI DA:

Ključno je baviti se budućnošću na pozitivan način, što znači temeljiti rad na potrebama odraslih u području obrazovanja i pružati formalne, neformalne i informalne mogućnosti učenja kojima se omogućuje pružanje svih potrebnih znanja, vještina i kompetencija za stvaranje uključive, održive, socijalno pravedne i otpornije Europe. S obzirom na sve složenije i češće tranzicije (posebice digitalnu i zelenu tranziciju) i suočavanje s trenutačnim i budućim izazovima (kao što su klimatske promjene, demografija, tehnologija, zdravlje itd.), obrazovanje odraslih, kao važan dio cjeloživotnog učenja, može doprinijeti jačanju gospodarstava i društava te povećanju njihove otpornosti. Osim toga, važno je osigurati uvjete koji su potrebni da bi ljudi zahvaljujući svojim odlukama mogli biti pokretači promjena.

PODSJEĆAJUĆI NA SLJEDEĆE:

| 1. | Na Socijalnom samitu za pravedna radna mjesta i rast održanom u Göteborgu 2017. čelnici i čelnice EU-a zajednički su proglasili europski stup socijalnih prava, u kojem se kao prvo načelo utvrđuje pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje za sve te kao četvrto načelo pravo na potporu pri traženju posla, osposobljavanju i stjecanju nove kvalifikacije, kao i pravo na prijenos prava na socijalnu zaštitu i na osposobljavanje pri promjenama radnog mjesta. |
| --- | --- |

1.

Na Socijalnom samitu za pravedna radna mjesta i rast održanom u Göteborgu 2017. čelnici i čelnice EU-a zajednički su proglasili europski stup socijalnih prava, u kojem se kao prvo načelo utvrđuje pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje za sve te kao četvrto načelo pravo na potporu pri traženju posla, osposobljavanju i stjecanju nove kvalifikacije, kao i pravo na prijenos prava na socijalnu zaštitu i na osposobljavanje pri promjenama radnog mjesta.

| 2. | U zaključcima Europskog vijeća od 14. prosinca 2017 (1). obrazovanje je izdvojeno kao ključno za izgradnju uključivih i povezanih društava te održavanje europske konkurentnosti; stoga su obrazovanje i osposobljavanje prvi put stavljeni u središte europskog političkog programa. |
| --- | --- |

2.

U zaključcima Europskog vijeća od 14. prosinca 2017 (1). obrazovanje je izdvojeno kao ključno za izgradnju uključivih i povezanih društava te održavanje europske konkurentnosti; stoga su obrazovanje i osposobljavanje prvi put stavljeni u središte europskog političkog programa.

| 3. | U Strateškom programu EU-a za razdoblje 2019. – 2024. čelnici i čelnice EU-a postigli su dogovor o povećanju ulaganja u vještine i obrazovanje građana. |
| --- | --- |

3.

U Strateškom programu EU-a za razdoblje 2019. – 2024. čelnici i čelnice EU-a postigli su dogovor o povećanju ulaganja u vještine i obrazovanje građana.

| 4. | Čelnici i čelnice EU-a sastali su se 7. svibnja 2021. na socijalnom samitu u Portu na kojem su odlučili staviti obrazovanje i vještine u središte političkog djelovanja i tako produbiti provedbu europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

4.

Čelnici i čelnice EU-a sastali su se 7. svibnja 2021. na socijalnom samitu u Portu na kojem su odlučili staviti obrazovanje i vještine u središte političkog djelovanja i tako produbiti provedbu europskog stupa socijalnih prava.

| 5. | U zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2021. čelnici i čelnice EU-a pozdravili su glavne ciljeve EU-a u pogledu radnih mjesta, vještina i smanjenja siromaštva navedene u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava u skladu s Izjavom iz Porta, što uključuje cilj na razini EU-a od najmanje 60 % odraslih koji sudjeluju u obrazovanju svake godine do 2030. |
| --- | --- |

5.

U zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2021. čelnici i čelnice EU-a pozdravili su glavne ciljeve EU-a u pogledu radnih mjesta, vještina i smanjenja siromaštva navedene u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava u skladu s Izjavom iz Porta, što uključuje cilj na razini EU-a od najmanje 60 % odraslih koji sudjeluju u obrazovanju svake godine do 2030.

| 6. | U obzir bi trebalo uzeti relevantne popratne dokumente, kako su navedeni u Prilogu III. ovoj Rezoluciji. |
| --- | --- |

6.

U obzir bi trebalo uzeti relevantne popratne dokumente, kako su navedeni u Prilogu III. ovoj Rezoluciji.

I PRIMAJUĆI NA ZNANJE:

| 7. | obnovljeni europski program za obrazovanje odraslih, koji je Vijeće Europske unije donijelo 2011. kako bi nastavilo s radom u području obrazovanja odraslih u okviru četiriju strateških ciljeva koje je Vijeće utvrdilo u strateškom okviru „ET 2020.” te kako bi dopunilo i učvrstilo taj rad; |
| --- | --- |

7.

obnovljeni europski program za obrazovanje odraslih, koji je Vijeće Europske unije donijelo 2011. kako bi nastavilo s radom u području obrazovanja odraslih u okviru četiriju strateških ciljeva koje je Vijeće utvrdilo u strateškom okviru „ET 2020.” te kako bi dopunilo i učvrstilo taj rad;

| 8. | Preporuku Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (2016.), u kojoj se naglašavaju specifične potrebe odraslih, posebno među niskokvalificiranim i nezaposlenim osobama te ranjivim skupinama, koje zahtijevaju dodatnu pozornost i potporu kako bi se poboljšale njihove osnovne vještine i omogućio napredak; |
| --- | --- |

8.

Preporuku Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (2016.), u kojoj se naglašavaju specifične potrebe odraslih, posebno među niskokvalificiranim i nezaposlenim osobama te ranjivim skupinama, koje zahtijevaju dodatnu pozornost i potporu kako bi se poboljšale njihove osnovne vještine i omogućio napredak;

| 9. | izvješće „Postignuća u okviru obnovljenog Europskog programa za obrazovanje odraslih” (2019.), u kojem se razmatraju postignuća u razdoblju 2011. – 2018. U njemu se utvrđuju i nove teme i prioriteti koji bi se mogli uzeti u obzir u razdoblju nakon 2020., uključujući nastavak rada na upravljanju, pružanju i iskorištavanju mogućnosti, fleksibilnosti i pristupu, kao i osiguravanju kvalitete; |
| --- | --- |

9.

izvješće „Postignuća u okviru obnovljenog Europskog programa za obrazovanje odraslih” (2019.), u kojem se razmatraju postignuća u razdoblju 2011. – 2018. U njemu se utvrđuju i nove teme i prioriteti koji bi se mogli uzeti u obzir u razdoblju nakon 2020., uključujući nastavak rada na upravljanju, pružanju i iskorištavanju mogućnosti, fleksibilnosti i pristupu, kao i osiguravanju kvalitete;

| 10. | Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (2020.), u kojem se, među ostalim, predlaže aktivnost br. 8 „Vještine za život”, kojom je obuhvaćen rad Komisije i država članica na novim prioritetima za europski program za obrazovanje odraslih s ciljem izgradnje sveobuhvatnih, kvalitetnih i uključivih sustava obrazovanja odraslih; |
| --- | --- |

10.

Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (2020.), u kojem se, među ostalim, predlaže aktivnost br. 8 „Vještine za život”, kojom je obuhvaćen rad Komisije i država članica na novim prioritetima za europski program za obrazovanje odraslih s ciljem izgradnje sveobuhvatnih, kvalitetnih i uključivih sustava obrazovanja odraslih;

| 11. | Preporuku Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (2020.) i Deklaraciju iz Osnabrücka o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (2020.), u kojima se poziva na daljnji razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kao privlačnog i kvalitetnog oblika zapošljavanja i života te na podizanje i jačanje svijesti odraslih o tome da obrazovanje podrazumijeva cjeloživotno nastojanje; |
| --- | --- |

11.

Preporuku Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (2020.) i Deklaraciju iz Osnabrücka o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (2020.), u kojima se poziva na daljnji razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kao privlačnog i kvalitetnog oblika zapošljavanja i života te na podizanje i jačanje svijesti odraslih o tome da obrazovanje podrazumijeva cjeloživotno nastojanje;

| 12. | Rezoluciju Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire, u kojoj je predviđena europska suradnja u području obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje do 2030. (2021. – 2030.), koju treba provoditi u perspektivi uključivog, cjelovitog i cjeloživotnog obrazovanja, te u kojoj se nadalje navodi da cjeloživotno učenje obuhvaća sve oblike i razine obrazovanja i osposobljavanja, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja do obrazovanja odraslih, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje (SOO) te visoko obrazovanje. |
| --- | --- |

12.

Rezoluciju Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire, u kojoj je predviđena europska suradnja u području obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje do 2030. (2021. – 2030.), koju treba provoditi u perspektivi uključivog, cjelovitog i cjeloživotnog obrazovanja, te u kojoj se nadalje navodi da cjeloživotno učenje obuhvaća sve oblike i razine obrazovanja i osposobljavanja, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja do obrazovanja odraslih, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje (SOO) te visoko obrazovanje.

SMATRA DA:

| 13. | Države članice Europske unije imaju različite modele obrazovanja odraslih, ovisno o svojim nacionalnim, regionalnim i lokalnim potrebama, okolnostima, politikama, strategijama i tradicijama. Iz izvješćâ proizlazi da se prakse u obrazovanju odraslih diljem Europe zbog prilagodbi obrazovanja odraslih i okruženja za učenje uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19 još više razlikuju (2), |
| --- | --- |

13.

Države članice Europske unije imaju različite modele obrazovanja odraslih, ovisno o svojim nacionalnim, regionalnim i lokalnim potrebama, okolnostima, politikama, strategijama i tradicijama. Iz izvješćâ proizlazi da se prakse u obrazovanju odraslih diljem Europe zbog prilagodbi obrazovanja odraslih i okruženja za učenje uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19 još više razlikuju (2),

| 14. | U Pregledu obrazovanja i osposobljavanja za 2020 (3). navodi se da je sudjelovanje u obrazovanju odraslih slabo, pri čemu je prosjek EU-a samo 10,8 % odraslih (žene: 11,9 %, muškarci: 9,8 %) u dobi od 25 do 64 godine koji su sudjelovali u obrazovanju odraslih u posljednja četiri tjedna koja su prethodila anketi za 2019. Nadalje, podaci Eurostata za 2020. pokazuju da je sudjelovanje u obrazovanju odraslih slabije nego prije pandemije bolesti COVID-19, pri čemu je prosjek EU-a samo 9,2 % odraslih (žene: 10,0 %, muškarci: 8,3 %) u dobi od 25 do 64 godine koji su sudjelovali u obrazovanju odraslih u posljednja četiri tjedna koja su prethodila anketi, |
| --- | --- |

14.

U Pregledu obrazovanja i osposobljavanja za 2020 (3). navodi se da je sudjelovanje u obrazovanju odraslih slabo, pri čemu je prosjek EU-a samo 10,8 % odraslih (žene: 11,9 %, muškarci: 9,8 %) u dobi od 25 do 64 godine koji su sudjelovali u obrazovanju odraslih u posljednja četiri tjedna koja su prethodila anketi za 2019. Nadalje, podaci Eurostata za 2020. pokazuju da je sudjelovanje u obrazovanju odraslih slabije nego prije pandemije bolesti COVID-19, pri čemu je prosjek EU-a samo 9,2 % odraslih (žene: 10,0 %, muškarci: 8,3 %) u dobi od 25 do 64 godine koji su sudjelovali u obrazovanju odraslih u posljednja četiri tjedna koja su prethodila anketi,

| 15. | Iz izvješća Eurydicea naslovljenog „Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications” (Obrazovanje i osposobljavanje odraslih u Europi: stvaranje uključivih mogućnosti za stjecanje vještina i kvalifikacija) (2021.) proizlazi da otprilike jedna od pet odraslih osoba u EU-u nije završila srednjoškolsko obrazovanje i da znatan udio odraslih u Europi ima nisku razinu pismenosti, matematičke pismenosti i/ili digitalnih vještina. Među zemljama postoje razlike i u pogledu sudjelovanja odraslih u obrazovanju i osposobljavanju, međutim, zajedničko im je to da je većina obrazovnih aktivnosti u kojima sudjeluju odrasli neformalne prirode. |
| --- | --- |

15.

Iz izvješća Eurydicea naslovljenog „Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications” (Obrazovanje i osposobljavanje odraslih u Europi: stvaranje uključivih mogućnosti za stjecanje vještina i kvalifikacija) (2021.) proizlazi da otprilike jedna od pet odraslih osoba u EU-u nije završila srednjoškolsko obrazovanje i da znatan udio odraslih u Europi ima nisku razinu pismenosti, matematičke pismenosti i/ili digitalnih vještina. Među zemljama postoje razlike i u pogledu sudjelovanja odraslih u obrazovanju i osposobljavanju, međutim, zajedničko im je to da je većina obrazovnih aktivnosti u kojima sudjeluju odrasli neformalne prirode.

PREPOZNAJE DA:

| 16. | U novoj kulturi učenja trebala bi se naglasiti važnost osnovnih vještina za sve i kontinuiranog stjecanja relevantnog znanja, vještina i kompetencija na svim razinama u kontekstu formalnog, neformalnog i informalnog učenja tijekom cijelog života. Pojedinci koji su otvoreni za cjeloživotno učenje bolje su osposobljeni za prilagodbu novim okolnostima i za razvoj vještina koje su im potrebne za radna mjesta, kao i za potpuno sudjelovanje u društvu i osobni razvoj. |
| --- | --- |

16.

U novoj kulturi učenja trebala bi se naglasiti važnost osnovnih vještina za sve i kontinuiranog stjecanja relevantnog znanja, vještina i kompetencija na svim razinama u kontekstu formalnog, neformalnog i informalnog učenja tijekom cijelog života. Pojedinci koji su otvoreni za cjeloživotno učenje bolje su osposobljeni za prilagodbu novim okolnostima i za razvoj vještina koje su im potrebne za radna mjesta, kao i za potpuno sudjelovanje u društvu i osobni razvoj.

| 17. | Obrazovanje odraslih ima posebno mjesto u okviru strateškog prioriteta „Ostvarivanje cjeloživotnog učenja i mobilnosti za sve” iz strateškog okvira za europsku suradnju u smjeru europskog prostora obrazovanja, koji je sada potrebniji no ikad prije zbog izazova u vezi s oporavkom od krize uzrokovane bolešću COVID-19 i potrebe za otpornošću, promjenjivih potreba tržišta rada, neusklađenosti postojećih i traženih vještina, zelene i digitalne tranzicije i konstantno velikog udjela odraslih u Europi sa slabim osnovnim znanjem, vještinama i kompetencijama. |
| --- | --- |

17.

Obrazovanje odraslih ima posebno mjesto u okviru strateškog prioriteta „Ostvarivanje cjeloživotnog učenja i mobilnosti za sve” iz strateškog okvira za europsku suradnju u smjeru europskog prostora obrazovanja, koji je sada potrebniji no ikad prije zbog izazova u vezi s oporavkom od krize uzrokovane bolešću COVID-19 i potrebe za otpornošću, promjenjivih potreba tržišta rada, neusklađenosti postojećih i traženih vještina, zelene i digitalne tranzicije i konstantno velikog udjela odraslih u Europi sa slabim osnovnim znanjem, vještinama i kompetencijama.

| 18. | Potrebno je riješiti pitanje rascjepkanosti obrazovanja odraslih među sektorima, područjima politika i pravnim okvirima. Potreban je dijalog svih strana kako bi se osigurala zajednička vizija za pojačanu ponudu obrazovanja odraslih, u kojoj se razmatraju socijalna dimenzija obrazovanja odraslih i zapošljivost. Budući da pojedinci, poslodavci i država imaju koristi od obrazovanja odraslih, trebalo bi prepoznati odgovornost i doprinos svake strane. |
| --- | --- |

18.

Potrebno je riješiti pitanje rascjepkanosti obrazovanja odraslih među sektorima, područjima politika i pravnim okvirima. Potreban je dijalog svih strana kako bi se osigurala zajednička vizija za pojačanu ponudu obrazovanja odraslih, u kojoj se razmatraju socijalna dimenzija obrazovanja odraslih i zapošljivost. Budući da pojedinci, poslodavci i država imaju koristi od obrazovanja odraslih, trebalo bi prepoznati odgovornost i doprinos svake strane.

| 19. | Ključnu važnost ima poticanje veće osviještenosti poslodavaca o tome da obrazovanje odraslih doprinosi kvaliteti radnih postupaka i ishoda, kao i kvaliteti angažmana radnika u radu. Obrazovanje odraslih može doprinijeti produktivnosti, konkurentnosti, socijalnoj uključenosti, rodnoj ravnopravnosti, kreativnosti, inovacijama i poduzetništvu. Važan je čimbenik u poticanju poslodavaca da preuzmu aktivniju ulogu u podupiranju nadogradnje vještina i usvajanja novih vještina te u trajnom poboljšavanju zapošljivosti i poticanju kretanja njihovih zaposlenika na tržištu rada. Stoga je važno stvoriti kulturu učenja na svim radnim mjestima te planirati i organizirati mogućnosti za učenje na radnom mjestu, koje bi svi dionici trebali promicati i podupirati. |
| --- | --- |

19.

Ključnu važnost ima poticanje veće osviještenosti poslodavaca o tome da obrazovanje odraslih doprinosi kvaliteti radnih postupaka i ishoda, kao i kvaliteti angažmana radnika u radu. Obrazovanje odraslih može doprinijeti produktivnosti, konkurentnosti, socijalnoj uključenosti, rodnoj ravnopravnosti, kreativnosti, inovacijama i poduzetništvu. Važan je čimbenik u poticanju poslodavaca da preuzmu aktivniju ulogu u podupiranju nadogradnje vještina i usvajanja novih vještina te u trajnom poboljšavanju zapošljivosti i poticanju kretanja njihovih zaposlenika na tržištu rada. Stoga je važno stvoriti kulturu učenja na svim radnim mjestima te planirati i organizirati mogućnosti za učenje na radnom mjestu, koje bi svi dionici trebali promicati i podupirati.

| 20. | Međutim, obrazovanje odraslih mora nadilaziti razvoj vještina povezanih s poslom. Također je važno poticati veću osviještenost opće populacije o važnosti i koristima sudjelovanja u cjeloživotnom učenju. Obrazovanje odraslih trebalo bi biti povezano sa svim vrstama i razinama obrazovanja i osposobljavanja, uključujući visoko obrazovanje, putem fleksibilnih formalnih, neformalnih i informalnih mogućnosti. |
| --- | --- |

20.

Međutim, obrazovanje odraslih mora nadilaziti razvoj vještina povezanih s poslom. Također je važno poticati veću osviještenost opće populacije o važnosti i koristima sudjelovanja u cjeloživotnom učenju. Obrazovanje odraslih trebalo bi biti povezano sa svim vrstama i razinama obrazovanja i osposobljavanja, uključujući visoko obrazovanje, putem fleksibilnih formalnih, neformalnih i informalnih mogućnosti.

| 21. | Obrazovanje odraslih može poboljšati životne i radne prilike odraslih, bez obzira na njihove sociodemografske i privatne okolnosti. Pojedinačna odgovornost za razvoj karijere trebala bi se smatrati dijelom profesionalnog cjeloživotnog usmjeravanja i potpore. Osim toga, obrazovanje odraslih može doprinijeti aktivnom građanstvu i učenju u zajednici. Njime se ujedno podupiru osobni, društveni i profesionalni razvoj te ispunjenje, zdravlje i dobrobit, u skladu s trenutačnim i budućim potrebama, talentima i težnjama pojedinca. Obrazovanje odraslih ima ključnu ulogu u odgovaranju na trenutačne i buduće izazove i prilike u životu i na radnom mjestu, što dovodi do održivih zajednica. |
| --- | --- |

21.

Obrazovanje odraslih može poboljšati životne i radne prilike odraslih, bez obzira na njihove sociodemografske i privatne okolnosti. Pojedinačna odgovornost za razvoj karijere trebala bi se smatrati dijelom profesionalnog cjeloživotnog usmjeravanja i potpore. Osim toga, obrazovanje odraslih može doprinijeti aktivnom građanstvu i učenju u zajednici. Njime se ujedno podupiru osobni, društveni i profesionalni razvoj te ispunjenje, zdravlje i dobrobit, u skladu s trenutačnim i budućim potrebama, talentima i težnjama pojedinca. Obrazovanje odraslih ima ključnu ulogu u odgovaranju na trenutačne i buduće izazove i prilike u životu i na radnom mjestu, što dovodi do održivih zajednica.

| 22. | Zbog učinka demografskih promjena, kao i zelene i digitalne tranzicije, potrebni su novi pristupi kako bi se olakšalo sudjelovanje odraslih, uključujući one koji nisu skloni pohađanju obrazovnih aktivnosti i osobe starije od 65 godina, u obrazovanju odraslih da bi se poduprla njihova potpuna integracija u društvo i sudjelovanje u njemu. |
| --- | --- |

22.

Zbog učinka demografskih promjena, kao i zelene i digitalne tranzicije, potrebni su novi pristupi kako bi se olakšalo sudjelovanje odraslih, uključujući one koji nisu skloni pohađanju obrazovnih aktivnosti i osobe starije od 65 godina, u obrazovanju odraslih da bi se poduprla njihova potpuna integracija u društvo i sudjelovanje u njemu.

NAGLAŠAVA DA:

| 23. | Za obrazovanje odraslih potrebni su cjelovit pristup koji obuhvaća međusektorsku i višedioničku suradnju te učinkovita koordinacija na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uz poštovanje različitih modela obrazovanja odraslih u Europskoj uniji i potpuno poštovanje specifičnih nadležnosti različitih razina politike. |
| --- | --- |

23.

Za obrazovanje odraslih potrebni su cjelovit pristup koji obuhvaća međusektorsku i višedioničku suradnju te učinkovita koordinacija na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uz poštovanje različitih modela obrazovanja odraslih u Europskoj uniji i potpuno poštovanje specifičnih nadležnosti različitih razina politike.

U SKLADU S TIME SLAŽE SE DA:

| 24. | U razdoblju do 2030., uključujući tu godinu, opći cilj novog europskog programa za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030. (NEAAL 2030.) bit će povećanje i poboljšanje pružanja, promicanja i iskorištavanja mogućnosti za formalno, neformalno i informalno učenje za sve. |
| --- | --- |

24.

U razdoblju do 2030., uključujući tu godinu, opći cilj novog europskog programa za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030. (NEAAL 2030.) bit će povećanje i poboljšanje pružanja, promicanja i iskorištavanja mogućnosti za formalno, neformalno i informalno učenje za sve.

| 25. | Glavnim prioritetnim područjima programa NEAAL 2030., kako su navedena u nastavku i detaljno opisana u Prilogu I., osigurava se kontinuitet rada i daljnji razvoj obrazovanja odraslih. Ta su područja:






  — | upravljanje, |
| --- | --- | --- |

25.

Glavnim prioritetnim područjima programa NEAAL 2030., kako su navedena u nastavku i detaljno opisana u Prilogu I., osigurava se kontinuitet rada i daljnji razvoj obrazovanja odraslih. Ta su područja:

—

upravljanje,

| — | pružanje i iskorištavanje mogućnosti za cjeloživotno učenje, |
| --- | --- |

—

pružanje i iskorištavanje mogućnosti za cjeloživotno učenje,

| — | pristupačnost i fleksibilnost, |
| --- | --- |

—

pristupačnost i fleksibilnost,

| — | kvaliteta, pravičnost, uključenost i uspjeh u obrazovanju odraslih, |
| --- | --- |

—

kvaliteta, pravičnost, uključenost i uspjeh u obrazovanju odraslih,

| — | zelena i digitalna tranzicija. |
| --- | --- |

—

zelena i digitalna tranzicija.

UJEDNO SE SLAŽE, UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI I S OBZIROM NA NACIONALNE OKOLNOSTI U DRŽAVAMA ČLANICAMA, SA SLJEDEĆIM PROVEDBENIM INSTRUMENTIMA:

| 26. | Otvorena metoda koordinacije: U razdoblju do 2030. države članice i Komisija blisko će surađivati kako bi razmotrile rad obavljen na tehničkoj razini, vrednovanjem postupka i njegovih ishoda s pomoću otvorene metode koordinacije te preuzimanjem odgovornosti za postupak u okviru svojih područja nadležnosti, i to na nacionalnoj, regionalnoj ili europskoj razini. To bi trebalo učiniti uz savjetovanje s Radnom skupinom za obrazovanje odraslih osnovanom u sklopu strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) i mrežom nacionalnih koordinatora za obrazovanje odraslih. |
| --- | --- |

26.

Otvorena metoda koordinacije: U razdoblju do 2030. države članice i Komisija blisko će surađivati kako bi razmotrile rad obavljen na tehničkoj razini, vrednovanjem postupka i njegovih ishoda s pomoću otvorene metode koordinacije te preuzimanjem odgovornosti za postupak u okviru svojih područja nadležnosti, i to na nacionalnoj, regionalnoj ili europskoj razini. To bi trebalo učiniti uz savjetovanje s Radnom skupinom za obrazovanje odraslih osnovanom u sklopu strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) i mrežom nacionalnih koordinatora za obrazovanje odraslih.

| 27. | Uzajamno učenje: Uzajamno učenje ključan je element programa NEAAL 2030. jer pruža priliku za utvrđivanje dobrih praksi u različitim državama članicama i učenje iz njih. Uzajamno učenje, uz sudjelovanje relevantnih dionika, provodit će se u obliku aktivnosti suradničkog učenja, uzajamnog savjetovanja i razmjenâ najboljih politika i praksi, konferencija, seminara, foruma na visokoj razini i stručnih skupina, kao i studija i analiza, mreža (uključujući internetske stranice) i drugih oblika distribucije te uz jasnu vidljivost ishoda. |
| --- | --- |

27.

Uzajamno učenje: Uzajamno učenje ključan je element programa NEAAL 2030. jer pruža priliku za utvrđivanje dobrih praksi u različitim državama članicama i učenje iz njih. Uzajamno učenje, uz sudjelovanje relevantnih dionika, provodit će se u obliku aktivnosti suradničkog učenja, uzajamnog savjetovanja i razmjenâ najboljih politika i praksi, konferencija, seminara, foruma na visokoj razini i stručnih skupina, kao i studija i analiza, mreža (uključujući internetske stranice) i drugih oblika distribucije te uz jasnu vidljivost ishoda.

| 28. | Učinkovito upravljanje: NEAAL 2030. sastavni je dio strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.). |
| --- | --- |

28.

Učinkovito upravljanje: NEAAL 2030. sastavni je dio strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.).

| 29. | Praćenje postupka: Periodično praćenje napretka u ostvarivanju ciljeva na razini EU-a (4) s pomoću pokazatelja na razini EU-a (koji su detaljno opisani u Prilogu II.) koji se primjenjuju u sustavnom prikupljanju i analizi međunarodno usporedivih podataka ključan je doprinos oblikovanju politika na temelju dokaza bez stvaranja dodatnih opterećenja za države članice. Godišnje praćenje provodit će se putem Pregleda obrazovanja i osposobljavanja i postupka europskog semestra (putem revidiranog pregleda socijalnih pokazatelja), praćenjem napretka u postizanju svih dogovorenih ciljeva na razini EU-a u području obrazovanja odraslih. Praćenje i vrednovanje ciljeva i pokazatelja na razini EU-a trebalo bi provoditi u suradnji sa Stalnom skupinom za pokazatelje i mjerila te preispitati 2023. |
| --- | --- |

29.

Praćenje postupka: Periodično praćenje napretka u ostvarivanju ciljeva na razini EU-a (4) s pomoću pokazatelja na razini EU-a (koji su detaljno opisani u Prilogu II.) koji se primjenjuju u sustavnom prikupljanju i analizi međunarodno usporedivih podataka ključan je doprinos oblikovanju politika na temelju dokaza bez stvaranja dodatnih opterećenja za države članice. Godišnje praćenje provodit će se putem Pregleda obrazovanja i osposobljavanja i postupka europskog semestra (putem revidiranog pregleda socijalnih pokazatelja), praćenjem napretka u postizanju svih dogovorenih ciljeva na razini EU-a u području obrazovanja odraslih. Praćenje i vrednovanje ciljeva i pokazatelja na razini EU-a trebalo bi provoditi u suradnji sa Stalnom skupinom za pokazatelje i mjerila te preispitati 2023.

| 30. | Izgradnja znanja i politika u vezi s obrazovanjem odraslih utemeljena na dokazima: Potrebno je dalje razvijati dubinsku analizu podataka i istraživanje, ako je moguće, na međunarodnoj, europskoj i nacionalnoj razini s pomoću niza alata i koristeći se radom Eurostata, Eurydicea, CEDEFOP-a, Europske zaklade za osposobljavanje (ETF), Eurofounda, OECD-a i drugih organizacija. Analizom bi također trebalo obuhvatiti praćenje ranjivih skupina odraslih i podatke o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje, ako je moguće i na razini poslodavaca i lokalnih zajednica, među ostalim. Za preobrazbu radnih mjesta i goleme napore u području nadogradnje vještina i usvajanja novih vještina potrebne su pouzdane i ciljane informacije o vještinama kako bi se utvrdile buduće potrebe za vještinama na tržištu rada. Time će se odraslima pružiti potpora u njihovu cjeloživotnom razvoju karijere i olakšati kretanja na tržištu rada i društvene tranzicije. |
| --- | --- |

30.

Izgradnja znanja i politika u vezi s obrazovanjem odraslih utemeljena na dokazima: Potrebno je dalje razvijati dubinsku analizu podataka i istraživanje, ako je moguće, na međunarodnoj, europskoj i nacionalnoj razini s pomoću niza alata i koristeći se radom Eurostata, Eurydicea, CEDEFOP-a, Europske zaklade za osposobljavanje (ETF), Eurofounda, OECD-a i drugih organizacija. Analizom bi također trebalo obuhvatiti praćenje ranjivih skupina odraslih i podatke o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje, ako je moguće i na razini poslodavaca i lokalnih zajednica, među ostalim. Za preobrazbu radnih mjesta i goleme napore u području nadogradnje vještina i usvajanja novih vještina potrebne su pouzdane i ciljane informacije o vještinama kako bi se utvrdile buduće potrebe za vještinama na tržištu rada. Time će se odraslima pružiti potpora u njihovu cjeloživotnom razvoju karijere i olakšati kretanja na tržištu rada i društvene tranzicije.

| 31. | Suradnja s međunarodnim organizacijama: Važno je poboljšati suradnju s organizacijama kao što su OECD (posebno iskorištavanjem rezultata Programa za međunarodnu procjenu kompetencija odraslih (PIAAC)), UN (posebno UNESCO i ILO) i Vijeće Europe te u okviru relevantnih regionalnih ili svjetskih inicijativa. |
| --- | --- |

31.

Suradnja s međunarodnim organizacijama: Važno je poboljšati suradnju s organizacijama kao što su OECD (posebno iskorištavanjem rezultata Programa za međunarodnu procjenu kompetencija odraslih (PIAAC)), UN (posebno UNESCO i ILO) i Vijeće Europe te u okviru relevantnih regionalnih ili svjetskih inicijativa.

| 32. | Financiranje: Obrazovanje odraslih financira se nizom različitih instrumenata koji dobivaju sredstva iz različitih izvora. Obrazovanje odraslih trebalo bi se, po mogućnosti i ako je to primjereno te u skladu s načelom supsidijarnosti, oslanjati na stalno i redovito financiranje, a ne na subvencije u vezi s projektima ili programima. Pristupi financiranju utemeljeni na zajedničkoj odgovornosti javnih i privatnih dionika mogu pomoći u povećanju i jačanju resursa. |
| --- | --- |

32.

Financiranje: Obrazovanje odraslih financira se nizom različitih instrumenata koji dobivaju sredstva iz različitih izvora. Obrazovanje odraslih trebalo bi se, po mogućnosti i ako je to primjereno te u skladu s načelom supsidijarnosti, oslanjati na stalno i redovito financiranje, a ne na subvencije u vezi s projektima ili programima. Pristupi financiranju utemeljeni na zajedničkoj odgovornosti javnih i privatnih dionika mogu pomoći u povećanju i jačanju resursa.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA, UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI I U SKLADU S NACIONALNIM OKOLNOSTIMA:

| 33. | usmjere svoje napore u razdoblju od 2021. do 2030. na prioritetna područja opisana u Prilogu I. te time ujedno doprinose provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.), prema potrebi, te u skladu s nacionalnim, regionalnim i lokalnim kontekstima, okolnostima i zakonodavstvom; |
| --- | --- |

33.

usmjere svoje napore u razdoblju od 2021. do 2030. na prioritetna područja opisana u Prilogu I. te time ujedno doprinose provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.), prema potrebi, te u skladu s nacionalnim, regionalnim i lokalnim kontekstima, okolnostima i zakonodavstvom;

| 34. | povećaju učinkovitost kontakata između relevantnih ministarstava te s dionicima, kao što su socijalni partneri, poduzeća, nevladine organizacije i organizacije civilnog društva kako bi se unaprijedila usklađenost politika o obrazovanju odraslih i širih socioekonomskih politika. Taj pristup koji obuhvaća sve razine vlasti i više dionika može se dodatno ojačati učinkovitom koordinacijom na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kojom bi se povezale politike i prakse; |
| --- | --- |

34.

povećaju učinkovitost kontakata između relevantnih ministarstava te s dionicima, kao što su socijalni partneri, poduzeća, nevladine organizacije i organizacije civilnog društva kako bi se unaprijedila usklađenost politika o obrazovanju odraslih i širih socioekonomskih politika. Taj pristup koji obuhvaća sve razine vlasti i više dionika može se dodatno ojačati učinkovitom koordinacijom na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kojom bi se povezale politike i prakse;

| 35. | podupiru obrazovanje odraslih uz cjeloživotno usmjeravanje i razvoj karijere izgradnjom partnerstava na svim razinama. U skladu s načelima osiguravanja kvalitete to usmjeravanje trebalo bi biti povezano s aktivnostima informiranja, vrednovanja i podizanja svijesti te tako doprinositi provedbi Preporuke Vijeća o oblicima usavršavanja. Time će se osigurati da svi odrasli imaju priliku razviti svoje osnovne vještine i ključne kompetencije u skladu sa svojim potrebama te postići razinu vještina koja je potrebna u današnjem društvu i na tržištu rada; |
| --- | --- |

35.

podupiru obrazovanje odraslih uz cjeloživotno usmjeravanje i razvoj karijere izgradnjom partnerstava na svim razinama. U skladu s načelima osiguravanja kvalitete to usmjeravanje trebalo bi biti povezano s aktivnostima informiranja, vrednovanja i podizanja svijesti te tako doprinositi provedbi Preporuke Vijeća o oblicima usavršavanja. Time će se osigurati da svi odrasli imaju priliku razviti svoje osnovne vještine i ključne kompetencije u skladu sa svojim potrebama te postići razinu vještina koja je potrebna u današnjem društvu i na tržištu rada;

| 36. | u okviru provedbe Preporuke Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja ostvaruju napredak u osiguravanju toga da svi odrasli imaju na raspolaganju mogućnosti vrednovanja, čime se osigurava i pružanje drugih prilika te potencijalno dovodi do cjelovitih ili djelomičnih kvalifikacija; |
| --- | --- |

36.

u okviru provedbe Preporuke Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja ostvaruju napredak u osiguravanju toga da svi odrasli imaju na raspolaganju mogućnosti vrednovanja, čime se osigurava i pružanje drugih prilika te potencijalno dovodi do cjelovitih ili djelomičnih kvalifikacija;

| 37. | podupiru širenje obrazovanja odraslih na sekundarnoj i tercijarnoj razini, i općoj i strukovnoj, putem fleksibilnih načina učenja, primjerice večernjih tečajeva, izvanrednog obrazovanja, učenja na daljinu i kombiniranog učenja, te omogućuju odraslim polaznicima (a) da steknu kvalifikacije četvrte razine Europskog kvalifikacijskog okvira i više razine te (b) da završe kratke tečajeve koji im omogućuju unapređenje, proširivanje i produbljivanje kompetencija; |
| --- | --- |

37.

podupiru širenje obrazovanja odraslih na sekundarnoj i tercijarnoj razini, i općoj i strukovnoj, putem fleksibilnih načina učenja, primjerice večernjih tečajeva, izvanrednog obrazovanja, učenja na daljinu i kombiniranog učenja, te omogućuju odraslim polaznicima (a) da steknu kvalifikacije četvrte razine Europskog kvalifikacijskog okvira i više razine te (b) da završe kratke tečajeve koji im omogućuju unapređenje, proširivanje i produbljivanje kompetencija;

| 38. | povećaju profesionalni status i podupiru profesionalizaciju edukatorâ i voditeljâ osposobljavanja odraslih (5) te poboljšaju njihovo inicijalno i trajno obrazovanje i osposobljavanje te profesionalni razvoj, među ostalim podupiranjem uporabe inovativnih pristupa (kao što su kombinirani, online, na daljinu, hibridni itd.) i resursa (infrastruktura i oprema IKT-a), |
| --- | --- |

38.

povećaju profesionalni status i podupiru profesionalizaciju edukatorâ i voditeljâ osposobljavanja odraslih (5) te poboljšaju njihovo inicijalno i trajno obrazovanje i osposobljavanje te profesionalni razvoj, među ostalim podupiranjem uporabe inovativnih pristupa (kao što su kombinirani, online, na daljinu, hibridni itd.) i resursa (infrastruktura i oprema IKT-a),

| 39. | podupiru, prema potrebi, visokokvalitetnu digitalizaciju procesa obrazovanja, osposobljavanja i učenja koja se temelji na uključenosti, i to na organizacijskoj i pojedinačnoj razini. Osim toga, pomažu odraslim polaznicima, uče ih i osposobljavaju da se u većoj mjeri i učinkovitije koriste digitalnim alatima, uzimajući pritom u obzir digitalni jaz i rodno uvjetovani digitalni jaz; |
| --- | --- |

39.

podupiru, prema potrebi, visokokvalitetnu digitalizaciju procesa obrazovanja, osposobljavanja i učenja koja se temelji na uključenosti, i to na organizacijskoj i pojedinačnoj razini. Osim toga, pomažu odraslim polaznicima, uče ih i osposobljavaju da se u većoj mjeri i učinkovitije koriste digitalnim alatima, uzimajući pritom u obzir digitalni jaz i rodno uvjetovani digitalni jaz;

| 40. | teže razvoju jednostavnih, fleksibilnih i opsežnih mehanizama za poduzeća i pojedince kako bi se podigla svijest i potaknula promjena u načinu razmišljanja među pojedincima i u društvu, na temelju koncepta cjeloživotnog učenja, kojim se naglašava potreba za kontinuiranim stjecanjem znanja, vještina i kompetencija; |
| --- | --- |

40.

teže razvoju jednostavnih, fleksibilnih i opsežnih mehanizama za poduzeća i pojedince kako bi se podigla svijest i potaknula promjena u načinu razmišljanja među pojedincima i u društvu, na temelju koncepta cjeloživotnog učenja, kojim se naglašava potreba za kontinuiranim stjecanjem znanja, vještina i kompetencija;

| 41. | olakšavaju cjeloživotno učenje kako bi se promicalo sudjelovanje odraslih u obrazovanju s pomoću niza različitih instrumenata kao što je EPALE – elektronička platforma za obrazovanje odraslih u Europi (npr. potpora stručnjacima za obrazovanje odraslih, uključujući edukatore i voditelje osposobljavanja odraslih, djelatnicima za usmjeravanje i potporu, istraživačima i akademicima te oblikovateljima politika); |
| --- | --- |

41.

olakšavaju cjeloživotno učenje kako bi se promicalo sudjelovanje odraslih u obrazovanju s pomoću niza različitih instrumenata kao što je EPALE – elektronička platforma za obrazovanje odraslih u Europi (npr. potpora stručnjacima za obrazovanje odraslih, uključujući edukatore i voditelje osposobljavanja odraslih, djelatnicima za usmjeravanje i potporu, istraživačima i akademicima te oblikovateljima politika);

| 42. | promiču mobilnost odraslih polaznika i djelatnika u obrazovanju odraslih u svrhu učenja te prekograničnu suradnju, među ostalim putem programa Erasmus+, fondova kohezijske politike EU-a i drugih instrumenata, prema potrebi; |
| --- | --- |

42.

promiču mobilnost odraslih polaznika i djelatnika u obrazovanju odraslih u svrhu učenja te prekograničnu suradnju, među ostalim putem programa Erasmus+, fondova kohezijske politike EU-a i drugih instrumenata, prema potrebi;

| 43. | ulože dodatne napore u uklanjanje postojećih smetnji i prepreka svim vrstama učenja, što uključuje pitanja povezana s mobilnošću, dostupnošću, rodnom neravnopravnošću, usmjeravanjem, informiranjem, studentskim uslugama i priznavanjem prethodnog učenja kao dijela ishoda učenja; |
| --- | --- |

43.

ulože dodatne napore u uklanjanje postojećih smetnji i prepreka svim vrstama učenja, što uključuje pitanja povezana s mobilnošću, dostupnošću, rodnom neravnopravnošću, usmjeravanjem, informiranjem, studentskim uslugama i priznavanjem prethodnog učenja kao dijela ishoda učenja;

| 44. | dodatno razviju mehanizme za osiguravanje kvalitete, npr. promicanjem unutarnjeg i vanjskog osiguravanja kvalitete, u pogledu programa, postupaka, provedbenih organizacija, edukatora i voditelja osposobljavanja odraslih te aktivnosti savjetovanja, te razvojem prikupljanja podataka, primjerice upotrebom informacija prikupljenih praćenjem osoba s kvalifikacijom. |
| --- | --- |

44.

dodatno razviju mehanizme za osiguravanje kvalitete, npr. promicanjem unutarnjeg i vanjskog osiguravanja kvalitete, u pogledu programa, postupaka, provedbenih organizacija, edukatora i voditelja osposobljavanja odraslih te aktivnosti savjetovanja, te razvojem prikupljanja podataka, primjerice upotrebom informacija prikupljenih praćenjem osoba s kvalifikacijom.

POZIVA KOMISIJU DA, U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

| 45. | podupire države članice u provedbi programa NEAAL 2030. i njegovih prioritetnih područja kako su opisana u Prilogu I., kao i u mogućem razvoju cjelovitih nacionalnih strategija za vještine na svim razinama vlasti; |
| --- | --- |

45.

podupire države članice u provedbi programa NEAAL 2030. i njegovih prioritetnih područja kako su opisana u Prilogu I., kao i u mogućem razvoju cjelovitih nacionalnih strategija za vještine na svim razinama vlasti;

| 46. | osigura komplementarnost i usklađenost EU-ovih inicijativa politike poduzetih u skladu s programom NEAAL 2030.; |
| --- | --- |

46.

osigura komplementarnost i usklađenost EU-ovih inicijativa politike poduzetih u skladu s programom NEAAL 2030.;

| 47. | blisko surađuje s državama članicama kako bi se osiguralo da se uspostavi fleksibilna i učinkovita upravljačka struktura, kako je navedeno u Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.), osobito uključujući Radnu skupinu za obrazovanje odraslih, mrežu nacionalnih koordinatora za obrazovanje odraslih, aktivnosti suradničkog učenja i druge aktivnosti umrežavanja; |
| --- | --- |

47.

blisko surađuje s državama članicama kako bi se osiguralo da se uspostavi fleksibilna i učinkovita upravljačka struktura, kako je navedeno u Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.), osobito uključujući Radnu skupinu za obrazovanje odraslih, mrežu nacionalnih koordinatora za obrazovanje odraslih, aktivnosti suradničkog učenja i druge aktivnosti umrežavanja;

| 48. | podupire nacionalne koordinatore za obrazovanje odraslih financiranjem njihova rada na olakšavanju suradnje među državama članicama i s Komisijom u provedbi programa NEAAL 2030.; |
| --- | --- |

48.

podupire nacionalne koordinatore za obrazovanje odraslih financiranjem njihova rada na olakšavanju suradnje među državama članicama i s Komisijom u provedbi programa NEAAL 2030.;

| 49. | pojača znanje o obrazovanju odraslih u Europi provođenjem studija i istraživanja relevantnih za analizu pitanja povezanih s obrazovanjem odraslih, među ostalim putem Eurydicea, CEDEFOP-a i ETF-a te u suradnji s drugim relevantnim mrežama i institucijama, potpunim iskorištavanjem njihovih informacijskih i istraživačkih kapaciteta i bez stvaranja dodatnih opterećenja za države članice. Pozornost bi trebalo posvetiti i osobama starijima od 65 godina prikupljanjem usporedivih dokaza i podataka o njihovu sudjelovanju u obrazovanju odraslih; |
| --- | --- |

49.

pojača znanje o obrazovanju odraslih u Europi provođenjem studija i istraživanja relevantnih za analizu pitanja povezanih s obrazovanjem odraslih, među ostalim putem Eurydicea, CEDEFOP-a i ETF-a te u suradnji s drugim relevantnim mrežama i institucijama, potpunim iskorištavanjem njihovih informacijskih i istraživačkih kapaciteta i bez stvaranja dodatnih opterećenja za države članice. Pozornost bi trebalo posvetiti i osobama starijima od 65 godina prikupljanjem usporedivih dokaza i podataka o njihovu sudjelovanju u obrazovanju odraslih;

| 50. | nastavi i pojača suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su OECD, UN (posebno UNESCO i ILO) i Vijeće Europe, kao i s relevantnim regionalnim ili svjetskim inicijativama, primjerice na zapadnom Balkanu, u okviru Istočnog partnerstva itd.; |
| --- | --- |

50.

nastavi i pojača suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su OECD, UN (posebno UNESCO i ILO) i Vijeće Europe, kao i s relevantnim regionalnim ili svjetskim inicijativama, primjerice na zapadnom Balkanu, u okviru Istočnog partnerstva itd.;

| 51. | osigura sredstva dostupna na europskoj razini za potporu provedbi programa NEAAL 2030. putem relevantnih programa, fondova i instrumenata EU-a, kao što su Erasmus+, Europski socijalni fond plus (ESF+), Europski fond za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom, Mehanizam za oporavak i otpornost, Fond za pravednu tranziciju, InvestEU, Instrument za tehničku potporu itd.; |
| --- | --- |

51.

osigura sredstva dostupna na europskoj razini za potporu provedbi programa NEAAL 2030. putem relevantnih programa, fondova i instrumenata EU-a, kao što su Erasmus+, Europski socijalni fond plus (ESF+), Europski fond za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom, Mehanizam za oporavak i otpornost, Fond za pravednu tranziciju, InvestEU, Instrument za tehničku potporu itd.;

| 52. | predstavi i redovito izvješćuje Vijeće o sustavnom pregledu i planu tekućih i planiranih politika, alata za suradnju, instrumenata financiranja, inicijativa i ciljanih poziva na podnošenje prijedloga na razini Unije, kao što su oblici usavršavanja, Erasmus+ i europski semestar, kojima se doprinosi ostvarenju programa NEAAL 2030.; |
| --- | --- |

52.

predstavi i redovito izvješćuje Vijeće o sustavnom pregledu i planu tekućih i planiranih politika, alata za suradnju, instrumenata financiranja, inicijativa i ciljanih poziva na podnošenje prijedloga na razini Unije, kao što su oblici usavršavanja, Erasmus+ i europski semestar, kojima se doprinosi ostvarenju programa NEAAL 2030.;

| 53. | izvješćuje o provedbi programa NEAAL 2030. kao dijela strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (2021. – 2030.), oslanjajući se na rad nacionalnih koordinatora za obrazovanje odraslih, Radne skupine za obrazovanje odraslih, studija i istraživanja stručnjaka; |
| --- | --- |

53.

izvješćuje o provedbi programa NEAAL 2030. kao dijela strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (2021. – 2030.), oslanjajući se na rad nacionalnih koordinatora za obrazovanje odraslih, Radne skupine za obrazovanje odraslih, studija i istraživanja stručnjaka;

| 54. | omogući daljnji razvoj i provedbu EPALE-a, kojim se stručnjake za obrazovanje odraslih podupire i osnažuje razmjenom informacija među kolegama, objavama na blogovima, forumima, umrežavanjem te pružanjem visokokvalitetnih, točnih i relevantnih informacija o svim aspektima obrazovanja odraslih; |
| --- | --- |

54.

omogući daljnji razvoj i provedbu EPALE-a, kojim se stručnjake za obrazovanje odraslih podupire i osnažuje razmjenom informacija među kolegama, objavama na blogovima, forumima, umrežavanjem te pružanjem visokokvalitetnih, točnih i relevantnih informacija o svim aspektima obrazovanja odraslih;

| 55. | podupire države članice, među ostalim financiranjem, u njihovu redovitom sudjelovanju u ciklusima istraživanja kako bi se dobili usporedivi podaci o njihovu napretku u području vještina odraslih (istraživanje OECD-a o vještinama odraslih osoba [PIAAC], istraživanje o obrazovanju odraslih i anketa o radnoj snazi). |
| --- | --- |

55.

podupire države članice, među ostalim financiranjem, u njihovu redovitom sudjelovanju u ciklusima istraživanja kako bi se dobili usporedivi podaci o njihovu napretku u području vještina odraslih (istraživanje OECD-a o vještinama odraslih osoba [PIAAC], istraživanje o obrazovanju odraslih i anketa o radnoj snazi).

---

(1)  EUCO 19/1/17 REV 1.

(2)  Vidjeti, na primjer, sljedeće publikacije: Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities (Obrazovanje odraslih i COVID-19: izazovi i prilike) (radna skupina za obrazovanje odraslih u sklopu okvira ET 2020., 2020.), Adult learning and education and COVID-19 (Obrazovanje odraslih i COVID-19) (UNESCO-ov Institut za cjeloživotno učenje, 2020.) i Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing? (Obrazovanje odraslih i COVID-19: koliko informalnog i neformalnog učenja radnici propuštaju?) (OECD, 2021.).

(3)  Pregled obrazovanja i osposobljavanja za 2020. Poučavanje i učenje u digitalnom dobu, SWD (2020) 234 final. Izvor podataka: Eurostat, anketa o radnoj snazi EU-a (u 2022. predviđena je promjena metodologije).

(4)  Ciljevi su definirani kao prosječne vrijednosti za EU koje države članice trebaju postići zajedno. Pri izvješćivanju o napretku u postizanju tih ciljeva, među ostalim ako je to potrebno u kontekstu europskog semestra, Komisija bi trebala uzeti u obzir posebnosti različitih nacionalnih sustava i okolnosti. Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti mogućnosti financiranja sredstvima Unije u skladu sa svojim nacionalnim okolnostima, prioritetima i izazovima. Ciljevima se ne prejudiciraju odluke o načinu provedbe instrumenata financiranja sredstvima Unije u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. i instrumenta NextGenerationEU.

(5)  Za potrebe ove Rezolucije učitelj ili nastavnik osoba je za koju je priznato da ima status učitelja ili nastavnika (ili jednakovrijedan status) u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i praksom, dok je voditelj osposobljavanja bilo koja osoba koja ispunjava jednu ili više aktivnosti povezanih s (teoretskom ili praktičnom) funkcijom osposobljavanja, u ustanovi koja pruža obrazovanje ili osposobljavanje ili na radnom mjestu. To obuhvaća učitelje i nastavnike u općem obrazovanju, nastavnike u visokom obrazovanju, voditelje osposobljavanja u inicijalnom i trajnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, odgojitelje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te edukatore u obrazovanju odraslih, u skladu sa Zaključcima Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (SL C 193, 9.6.2020., str. 11).

---

PRILOG I.

Uzimajući u obzir specifične okolnosti u svakoj državi članici te u skladu s nacionalnim prioritetima, države članice pozivaju se da se usredotoče na područja navedena u nastavku, prema potrebi uz potporu Komisije.

Prioritetno područje 1. – Upravljanje

| a) | Partnerstva među vladama, regionalnim i lokalnim vlastima, pružateljima obrazovanja i osposobljavanja, poduzećima, socijalnim partnerima, javnim službama za zapošljavanje, socijalnim službama i civilnim društvom prijeko su potrebna i snažno povezana sa zajedničkom odgovornošću svih uključenih strana. Ta odgovornost obuhvaća zadaće kao što su analiziranje potreba za obrazovanjem i osposobljavanjem te razvijanje mogućnosti učenja za odrasle, optimiziranje uključenosti svih dionika i njihove suradnje, podizanje svijesti i informiranje te podupiranje pružanja dostatnih smjernica i savjetovanja pružateljima usluga i poduzećima. |
| --- | --- |

a)

Partnerstva među vladama, regionalnim i lokalnim vlastima, pružateljima obrazovanja i osposobljavanja, poduzećima, socijalnim partnerima, javnim službama za zapošljavanje, socijalnim službama i civilnim društvom prijeko su potrebna i snažno povezana sa zajedničkom odgovornošću svih uključenih strana. Ta odgovornost obuhvaća zadaće kao što su analiziranje potreba za obrazovanjem i osposobljavanjem te razvijanje mogućnosti učenja za odrasle, optimiziranje uključenosti svih dionika i njihove suradnje, podizanje svijesti i informiranje te podupiranje pružanja dostatnih smjernica i savjetovanja pružateljima usluga i poduzećima.

| b) | Jačanje općih uvjeta za suradnju u području obrazovnih potreba odraslih: nastojanje da se uspostavi sveobuhvatan pristup obrazovanju odraslih koji uključuje sve vrste, oblike i razine obrazovanja i osposobljavanja odraslih, kao i druge relevantne oblike mogućnosti učenja, i u okviru kojeg su razjašnjene uloge svih uključenih sektora. Njime bi se trebao osigurati međusektorski nadzor, kao i partnerstva među ministarstvima te međusektorska partnerstva, što bi dovelo do usklađenosti politika. S pomoću takvog pristupa, koji bi bio dio cjeloživotnog učenja, mogle bi se donijeti strategije za obrazovanje odraslih i nacionalne strategije za vještine utemeljene na istraživanjima, dokazima i podacima. |
| --- | --- |

b)

Jačanje općih uvjeta za suradnju u području obrazovnih potreba odraslih: nastojanje da se uspostavi sveobuhvatan pristup obrazovanju odraslih koji uključuje sve vrste, oblike i razine obrazovanja i osposobljavanja odraslih, kao i druge relevantne oblike mogućnosti učenja, i u okviru kojeg su razjašnjene uloge svih uključenih sektora. Njime bi se trebao osigurati međusektorski nadzor, kao i partnerstva među ministarstvima te međusektorska partnerstva, što bi dovelo do usklađenosti politika. S pomoću takvog pristupa, koji bi bio dio cjeloživotnog učenja, mogle bi se donijeti strategije za obrazovanje odraslih i nacionalne strategije za vještine utemeljene na istraživanjima, dokazima i podacima.

| c) | Zahvaljujući suradnji i partnerstvima među dionicima na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini trebale bi se ispuniti potrebe odraslih polaznikâ obrazovanja i poslodavaca, uključujući, ako je to moguće i u skladu s nacionalnim okolnostima, djelotvorno i učinkovito financiranje inicijativa za obrazovanje odraslih. |
| --- | --- |

c)

Zahvaljujući suradnji i partnerstvima među dionicima na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini trebale bi se ispuniti potrebe odraslih polaznikâ obrazovanja i poslodavaca, uključujući, ako je to moguće i u skladu s nacionalnim okolnostima, djelotvorno i učinkovito financiranje inicijativa za obrazovanje odraslih.

Prioritetno područje 2. – Pružanje i iskorištavanje mogućnosti za cjeloživotno učenje

| a) | Od ključne je važnosti podići svijest odraslih o važnosti učenja kao cjeloživotnog nastojanja, koje bi se trebalo pohađati u redovitim vremenskim razmacima tijekom života. |
| --- | --- |

a)

Od ključne je važnosti podići svijest odraslih o važnosti učenja kao cjeloživotnog nastojanja, koje bi se trebalo pohađati u redovitim vremenskim razmacima tijekom života.

| b) | Obrazovanje odraslih trebalo bi biti prilagođenije potrebama pojedinaca. Trebalo bi ga poticati i podupirati s pomoću učinkovitih sustava cjeloživotnog usmjeravanja koji obuhvaćaju i aktivnosti informiranja, kao i s pomoću integriranih sustava za vrednovanje prethodnog učenja. |
| --- | --- |

b)

Obrazovanje odraslih trebalo bi biti prilagođenije potrebama pojedinaca. Trebalo bi ga poticati i podupirati s pomoću učinkovitih sustava cjeloživotnog usmjeravanja koji obuhvaćaju i aktivnosti informiranja, kao i s pomoću integriranih sustava za vrednovanje prethodnog učenja.

| c) | Postojeći sustavi za predviđanje potreba za vještinama (informacije o vještinama) trebali bi biti dostupni svim dionicima kako bi se poduprlo cjeloživotno usmjeravanje i planiranje obrazovanja odraslih. |
| --- | --- |

c)

Postojeći sustavi za predviđanje potreba za vještinama (informacije o vještinama) trebali bi biti dostupni svim dionicima kako bi se poduprlo cjeloživotno usmjeravanje i planiranje obrazovanja odraslih.

| d) | Ako je to primjereno, uključivanje financijskih poticaja, poreznih poticaja i drugih socijalnih naknada ili kompenzacijskih mjera na razini poslodavaca u provedbu politika o obrazovanju odraslih trebalo bi dovesti do većeg zalaganja poslodavaca za obrazovanje odraslih. |
| --- | --- |

d)

Ako je to primjereno, uključivanje financijskih poticaja, poreznih poticaja i drugih socijalnih naknada ili kompenzacijskih mjera na razini poslodavaca u provedbu politika o obrazovanju odraslih trebalo bi dovesti do većeg zalaganja poslodavaca za obrazovanje odraslih.

| e) | Održivo javno financiranje trebalo bi se dopuniti drugim oblicima financiranja na različitim razinama (europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te razini poslodavaca i pojedinaca) za sve vrste, oblike i razine obrazovanja odraslih. Učinkovita dodjela i iskorištavanje sredstava od presudne su važnosti i potrebno ih je prilagoditi individualnim potrebama u pogledu učenja. Važnu ulogu u tome ima praćenje rashoda. |
| --- | --- |

e)

Održivo javno financiranje trebalo bi se dopuniti drugim oblicima financiranja na različitim razinama (europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te razini poslodavaca i pojedinaca) za sve vrste, oblike i razine obrazovanja odraslih. Učinkovita dodjela i iskorištavanje sredstava od presudne su važnosti i potrebno ih je prilagoditi individualnim potrebama u pogledu učenja. Važnu ulogu u tome ima praćenje rashoda.

Prioritetno područje 3. – Pristupačnost i fleksibilnost

| a) | Obrazovanje odraslih trebalo bi biti fleksibilno u smislu vremena, mjesta, resursa, oblikâ organizacije i provedbe te bi trebalo uključivati različite pristupe i mjere za povećanje sudjelovanja, uključenosti i motivacije za učenje. Njime bi se trebao omogućiti upis u različite razine formalnog obrazovanja i osposobljavanja, ali i u druge programe, među ostalim na neformalnoj razini, usmjerene na nadogradnju vještina i usvajanje novih vještina, zajedno sa širom paradigmom učenja. Kako bi se povećao broj odraslih koji pohađaju obrazovne programe i kako bi im se omogućilo da ih nastave pohađati, od presudne je važnosti da ti programi budu fleksibilni kako bi ih polaznici mogli uskladiti sa svojim obiteljskim, životnim i poslovnim obvezama. U okviru obrazovanja odraslih moraju se izvoditi visokokvalitetni programi, neovisno o tome financiraju li se privatnim ili javnim sredstvima. |
| --- | --- |

a)

Obrazovanje odraslih trebalo bi biti fleksibilno u smislu vremena, mjesta, resursa, oblikâ organizacije i provedbe te bi trebalo uključivati različite pristupe i mjere za povećanje sudjelovanja, uključenosti i motivacije za učenje. Njime bi se trebao omogućiti upis u različite razine formalnog obrazovanja i osposobljavanja, ali i u druge programe, među ostalim na neformalnoj razini, usmjerene na nadogradnju vještina i usvajanje novih vještina, zajedno sa širom paradigmom učenja. Kako bi se povećao broj odraslih koji pohađaju obrazovne programe i kako bi im se omogućilo da ih nastave pohađati, od presudne je važnosti da ti programi budu fleksibilni kako bi ih polaznici mogli uskladiti sa svojim obiteljskim, životnim i poslovnim obvezama. U okviru obrazovanja odraslih moraju se izvoditi visokokvalitetni programi, neovisno o tome financiraju li se privatnim ili javnim sredstvima.

| b) | Obrazovni programi i programi osposobljavanja koji se izvode u kontekstu obrazovanja odraslih trebali bi se zasnivati na prethodnom znanju, vještinama i kompetencijama, iskustvu, preferencijama i posebnostima pojedinačnih polaznika, na temelju njihovih potreba i mogućih rezultata samoprocjene, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti ranjivim skupinama. Pristup obrazovanju i učenju kojim se odrasle potiče da izraze svoje sklonosti, želje i potrebe uključiv je i motivira ih da se obrazuju i unaprijede svoje vještine te im ujedno nudi mogućnosti za osobni razvoj i razvoj karijere, učenje u zajednici, međugeneracijsko učenje i druge društvene aspekte. |
| --- | --- |

b)

Obrazovni programi i programi osposobljavanja koji se izvode u kontekstu obrazovanja odraslih trebali bi se zasnivati na prethodnom znanju, vještinama i kompetencijama, iskustvu, preferencijama i posebnostima pojedinačnih polaznika, na temelju njihovih potreba i mogućih rezultata samoprocjene, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti ranjivim skupinama. Pristup obrazovanju i učenju kojim se odrasle potiče da izraze svoje sklonosti, želje i potrebe uključiv je i motivira ih da se obrazuju i unaprijede svoje vještine te im ujedno nudi mogućnosti za osobni razvoj i razvoj karijere, učenje u zajednici, međugeneracijsko učenje i druge društvene aspekte.

| c) | Obrazovanje odraslih također bi trebalo olakšati stjecanje i jačanje znanja, vještina i kompetencija te tako doprinijeti osiguravanju uključivijih društava i jamčenju jednakih mogućnosti, u skladu sa specifičnim okolnostima i socioekonomskim položajem pojedinaca, pri čemu se posebna pozornost posvećuje ranjivim skupinama. |
| --- | --- |

c)

Obrazovanje odraslih također bi trebalo olakšati stjecanje i jačanje znanja, vještina i kompetencija te tako doprinijeti osiguravanju uključivijih društava i jamčenju jednakih mogućnosti, u skladu sa specifičnim okolnostima i socioekonomskim položajem pojedinaca, pri čemu se posebna pozornost posvećuje ranjivim skupinama.

| d) | Trebalo bi razmotriti uvođenje financijskih i drugih mjera potpore, kao i konkretnih mjera za potporu polaznicima. Kao primjer bi se mogli navesti financijski poticaji, kao što su zajmovi, bespovratna sredstva i porezne olakšice. |
| --- | --- |

d)

Trebalo bi razmotriti uvođenje financijskih i drugih mjera potpore, kao i konkretnih mjera za potporu polaznicima. Kao primjer bi se mogli navesti financijski poticaji, kao što su zajmovi, bespovratna sredstva i porezne olakšice.

| e) | Razmatranje koncepta i upotrebe mikrokvalifikacija moglo bi doprinijeti proširenju mogućnosti učenja i ojačati cjeloživotno učenje jer bi se time pružile fleksibilnije i modularnije mogućnosti učenja te ponudili uključiviji oblici učenja. |
| --- | --- |

e)

Razmatranje koncepta i upotrebe mikrokvalifikacija moglo bi doprinijeti proširenju mogućnosti učenja i ojačati cjeloživotno učenje jer bi se time pružile fleksibilnije i modularnije mogućnosti učenja te ponudili uključiviji oblici učenja.

Prioritetno područje 4. – Kvaliteta, pravičnost, uključenost i uspjeh u obrazovanju odraslih

Profesionalizacija:

| a) | Potrebne su profesionalizacija i izgradnja kapaciteta edukatorâ i voditeljâ osposobljavanja odraslih, što obuhvaća i stručnjake (npr. mentore ili instruktore) te druge djelatnike uključene u popratne aktivnosti kao što su usmjeravanje, vrednovanje, informiranje, podizanje svijesti, vodstvo i upravljanje u području obrazovanja odraslih. Utvrđivanje i vrednovanje ključnih kompetencija djelatnikâ u području obrazovanja odraslih moglo bi imati dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

a)

Potrebne su profesionalizacija i izgradnja kapaciteta edukatorâ i voditeljâ osposobljavanja odraslih, što obuhvaća i stručnjake (npr. mentore ili instruktore) te druge djelatnike uključene u popratne aktivnosti kao što su usmjeravanje, vrednovanje, informiranje, podizanje svijesti, vodstvo i upravljanje u području obrazovanja odraslih. Utvrđivanje i vrednovanje ključnih kompetencija djelatnikâ u području obrazovanja odraslih moglo bi imati dodanu vrijednost.

| b) | Profesionalizacija u području obrazovanja odraslih ključna je za kvalitetu programâ obrazovanja i osposobljavanja koji se izvode (npr. osim vještina koje se odnose na sadržaj, odrasli polaznici moraju steći i socijalne i digitalne vještine, za koje je potreban drukčiji/prilagođen pristup poučavanju). Edukatorima i voditeljima osposobljavanja odraslih trebalo bi pružiti potporu u primjeni poučavanja i učenja utemeljenih na kompetencijama, među ostalim s pomoću savjetnikâ i aktivnosti uzajamnog učenja. |
| --- | --- |

b)

Profesionalizacija u području obrazovanja odraslih ključna je za kvalitetu programâ obrazovanja i osposobljavanja koji se izvode (npr. osim vještina koje se odnose na sadržaj, odrasli polaznici moraju steći i socijalne i digitalne vještine, za koje je potreban drukčiji/prilagođen pristup poučavanju). Edukatorima i voditeljima osposobljavanja odraslih trebalo bi pružiti potporu u primjeni poučavanja i učenja utemeljenih na kompetencijama, među ostalim s pomoću savjetnikâ i aktivnosti uzajamnog učenja.

| c) | Zahvaljujući dobro razvijenoj mreži i partnerstvu pružatelja usluga obrazovanja odraslih i drugih partnera koji nude mogućnosti učenja moglo bi se osigurati da obrazovanje odraslih postane pristupačnije te da novac i vrijeme budu manja prepreka. |
| --- | --- |

c)

Zahvaljujući dobro razvijenoj mreži i partnerstvu pružatelja usluga obrazovanja odraslih i drugih partnera koji nude mogućnosti učenja moglo bi se osigurati da obrazovanje odraslih postane pristupačnije te da novac i vrijeme budu manja prepreka.

Mobilnost:

| d) | Kao ključan element europske suradnje i instrument za povećanje kvalitete obrazovanja odraslih i promicanje višejezičnosti u Europskoj uniji, trebalo bi nastaviti povećavati mobilnost odraslih polaznika, edukatorâ i voditeljâ osposobljavanja odraslih te ostalih dionika u području obrazovanja odraslih. Trebalo bi uložiti dodatne napore kako bi se uklonile postojeće smetnje i prepreke svim vrstama mobilnosti u svrhu učenja i poučavanja, što obuhvaća pitanja povezana s pristupom, usmjeravanjem, studentskim uslugama i priznavanjem ishodâ učenja. |
| --- | --- |

d)

Kao ključan element europske suradnje i instrument za povećanje kvalitete obrazovanja odraslih i promicanje višejezičnosti u Europskoj uniji, trebalo bi nastaviti povećavati mobilnost odraslih polaznika, edukatorâ i voditeljâ osposobljavanja odraslih te ostalih dionika u području obrazovanja odraslih. Trebalo bi uložiti dodatne napore kako bi se uklonile postojeće smetnje i prepreke svim vrstama mobilnosti u svrhu učenja i poučavanja, što obuhvaća pitanja povezana s pristupom, usmjeravanjem, studentskim uslugama i priznavanjem ishodâ učenja.

| e) | Trebalo bi iskoristiti program Erasmus+, koji nudi niz novih mogućnosti za jačanje mobilnosti unutar i izvan EU-a te za jačanje prekogranične suradnje, uz mogućnost dodatnog financiranja sredstvima iz fonda ESF+. |
| --- | --- |

e)

Trebalo bi iskoristiti program Erasmus+, koji nudi niz novih mogućnosti za jačanje mobilnosti unutar i izvan EU-a te za jačanje prekogranične suradnje, uz mogućnost dodatnog financiranja sredstvima iz fonda ESF+.

Uključenost:

| f) | Obrazovanje odraslih važno je za poticanje rodne ravnopravnosti i solidarnosti među različitim dobnim skupinama, kulturama i osobama iz svih sredina te za poticanje demokratskog građanstva i temeljnih vrijednosti EU-a; u tom kontekstu posebnu pozornost treba posvetiti ranjivim skupinama. |
| --- | --- |

f)

Obrazovanje odraslih važno je za poticanje rodne ravnopravnosti i solidarnosti među različitim dobnim skupinama, kulturama i osobama iz svih sredina te za poticanje demokratskog građanstva i temeljnih vrijednosti EU-a; u tom kontekstu posebnu pozornost treba posvetiti ranjivim skupinama.

| g) | Potrebna je uravnotežena raspodjela sredstava namijenjenih za obrazovanje i osposobljavanje odraslih. Treba razmotriti modele financiranja koji se temelje na zajedničkim odgovornostima i snažnom javnom angažmanu, osobito kad je riječ o ciljnim skupinama odraslih koji su u nepovoljnom položaju, imaju neki oblik invaliditeta ili podliježu drugim čimbenicima koji mogu dovesti do isključenosti. |
| --- | --- |

g)

Potrebna je uravnotežena raspodjela sredstava namijenjenih za obrazovanje i osposobljavanje odraslih. Treba razmotriti modele financiranja koji se temelje na zajedničkim odgovornostima i snažnom javnom angažmanu, osobito kad je riječ o ciljnim skupinama odraslih koji su u nepovoljnom položaju, imaju neki oblik invaliditeta ili podliježu drugim čimbenicima koji mogu dovesti do isključenosti.

| h) | Trebalo bi razmotriti poticaje za uklanjanje prepreka sudjelovanju u obrazovanju odraslih na koje nailaze sve ciljne skupine, kao što su nedostatak vremena za učenje, niske osnovne vještine, niske profesionalne vještine, nedostupnost, niska razina motivacije i negativni stavovi prema učenju. Suradnja s relevantnim dionicima ključna je za ponovno privlačenje odraslih koji ne sudjeluju u obrazovanju i određenih ciljnih skupina u proces učenja. |
| --- | --- |

h)

Trebalo bi razmotriti poticaje za uklanjanje prepreka sudjelovanju u obrazovanju odraslih na koje nailaze sve ciljne skupine, kao što su nedostatak vremena za učenje, niske osnovne vještine, niske profesionalne vještine, nedostupnost, niska razina motivacije i negativni stavovi prema učenju. Suradnja s relevantnim dionicima ključna je za ponovno privlačenje odraslih koji ne sudjeluju u obrazovanju i određenih ciljnih skupina u proces učenja.

| i) | Međugeneracijsko učenje, koje obuhvaća i osobe starije od 65 godina, može biti korisno za promicanje dobrobiti te aktivnog, autonomnog i zdravog starenja. |
| --- | --- |

i)

Međugeneracijsko učenje, koje obuhvaća i osobe starije od 65 godina, može biti korisno za promicanje dobrobiti te aktivnog, autonomnog i zdravog starenja.

Osiguravanje kvalitete:

| j) | Trebalo bi, prema potrebi, dodatno ojačati osiguravanje kvalitete pružateljâ usluga obrazovanja i osposobljavanja odraslih te njihovih partnera na sustavnoj razini. |
| --- | --- |

j)

Trebalo bi, prema potrebi, dodatno ojačati osiguravanje kvalitete pružateljâ usluga obrazovanja i osposobljavanja odraslih te njihovih partnera na sustavnoj razini.

| k) | Osiguravanje kvalitete može se unaprijediti praćenjem rezultata programâ za obrazovanje odraslih. |
| --- | --- |

k)

Osiguravanje kvalitete može se unaprijediti praćenjem rezultata programâ za obrazovanje odraslih.

| l) | Obrazovanje i osposobljavanje trebali bi biti više usmjereni na polaznike te bi se u okviru njih mogla nuditi kratka iskustva učenja za stjecanje ili unapređenje ciljanih kompetencija. |
| --- | --- |

l)

Obrazovanje i osposobljavanje trebali bi biti više usmjereni na polaznike te bi se u okviru njih mogla nuditi kratka iskustva učenja za stjecanje ili unapređenje ciljanih kompetencija.

| m) | Kako bi se osiguralo da se ishodi učenja vrednuju i da je napredak izgledan, iznimno je važno neprestano razvijati metode praćenja, vrednovanja i kvalitete. |
| --- | --- |

m)

Kako bi se osiguralo da se ishodi učenja vrednuju i da je napredak izgledan, iznimno je važno neprestano razvijati metode praćenja, vrednovanja i kvalitete.

| n) | Kako bi se poduprla kvaliteta obrazovanja odraslih, u okviru nacionalnih i regionalnih sustava ili modela, što uključuje vrednovanje i priznavanje prethodnog učenja, trebalo bi nastojati razvijati i primjenjivati unutarnje i vanjsko osiguravanje kvalitete. |
| --- | --- |

n)

Kako bi se poduprla kvaliteta obrazovanja odraslih, u okviru nacionalnih i regionalnih sustava ili modela, što uključuje vrednovanje i priznavanje prethodnog učenja, trebalo bi nastojati razvijati i primjenjivati unutarnje i vanjsko osiguravanje kvalitete.

Prioritetno područje 5. – Zelena i digitalna tranzicija

| a) | Usporedna tranzicija (digitalna i zelena) pokretač je inovacija u oblicima učenja i novim pristupima u obrazovanju i osposobljavanju, što uključuje i okruženja za učenje. Tim se inovacijama mora osigurati propusnost i fleksibilnost među različitim oblicima i razinama obrazovanja odraslih. Zbog digitalne i zelene tranzicije sve bi generacije trebale razviti potrebne zelene i digitalne vještine (veća digitalna medijska pismenost i osviještenost o okolišu) kako bi mogle proaktivno raditi i živjeti u digitalnom okružju. Digitalno (kombinirano, hibridno itd.) učenje iziskuje profesionalni razvoj edukatorâ i voditeljâ osposobljavanja odraslih te potporu pri upotrebi digitalnih alata i prilagodbi nastavnih materijala, pristupa i resursa. |
| --- | --- |

a)

Usporedna tranzicija (digitalna i zelena) pokretač je inovacija u oblicima učenja i novim pristupima u obrazovanju i osposobljavanju, što uključuje i okruženja za učenje. Tim se inovacijama mora osigurati propusnost i fleksibilnost među različitim oblicima i razinama obrazovanja odraslih. Zbog digitalne i zelene tranzicije sve bi generacije trebale razviti potrebne zelene i digitalne vještine (veća digitalna medijska pismenost i osviještenost o okolišu) kako bi mogle proaktivno raditi i živjeti u digitalnom okružju. Digitalno (kombinirano, hibridno itd.) učenje iziskuje profesionalni razvoj edukatorâ i voditeljâ osposobljavanja odraslih te potporu pri upotrebi digitalnih alata i prilagodbi nastavnih materijala, pristupa i resursa.

| b) | Trebalo bi razviti pristupe za integriranje održivog razvoja u obrazovanje odraslih, među ostalim tako da se obuhvate stavovi prema okolišu, razviju odgovarajući načini razmišljanja, podigne svijest i razmotri poduzimanje konkretnih koraka za razvijanje osposobljavanja. Stjecanje znanja, vještina i kompetencija u obrazovanju odraslih trebalo bi biti važna sastavnica procesa ekološke transformacije. Kako zbog novih gospodarskih aktivnosti nastaju nova (ili obnovljena) zanimanja i kako težimo održivom načinu života, cijelom društvu i radnoj snazi (u svim sektorima i na svim razinama) bit će potrebne zelene vještine, tj. vještine potrebne u gospodarstvu i društvu s niskim emisijama ugljika. |
| --- | --- |

b)

Trebalo bi razviti pristupe za integriranje održivog razvoja u obrazovanje odraslih, među ostalim tako da se obuhvate stavovi prema okolišu, razviju odgovarajući načini razmišljanja, podigne svijest i razmotri poduzimanje konkretnih koraka za razvijanje osposobljavanja. Stjecanje znanja, vještina i kompetencija u obrazovanju odraslih trebalo bi biti važna sastavnica procesa ekološke transformacije. Kako zbog novih gospodarskih aktivnosti nastaju nova (ili obnovljena) zanimanja i kako težimo održivom načinu života, cijelom društvu i radnoj snazi (u svim sektorima i na svim razinama) bit će potrebne zelene vještine, tj. vještine potrebne u gospodarstvu i društvu s niskim emisijama ugljika.

| c) | Zahvaljujući dodatnoj potpori za otvaranje okruženjâ za učenje ubrzat će se digitalna preobrazba ili poboljšati postojeća infrastruktura/inicijative, primjerice promicanjem uključivih, digitalnih i održivih društava te radnih mjesta na kojima se odvija učenje. Takva bi okruženja trebala doprinositi većoj jednakosti u pristupu digitalnim materijalima za odrasle polaznike iz svih dobnih skupina te podupirati sigurnu upotrebu digitalnih tehnologija. Platforme za učenje za javno dobro trebale bi biti osmišljene tako da sudionicima nude motivacijsku potporu, profesionalno mentorstvo, usmjeravanje i savjetovanje. |
| --- | --- |

c)

Zahvaljujući dodatnoj potpori za otvaranje okruženjâ za učenje ubrzat će se digitalna preobrazba ili poboljšati postojeća infrastruktura/inicijative, primjerice promicanjem uključivih, digitalnih i održivih društava te radnih mjesta na kojima se odvija učenje. Takva bi okruženja trebala doprinositi većoj jednakosti u pristupu digitalnim materijalima za odrasle polaznike iz svih dobnih skupina te podupirati sigurnu upotrebu digitalnih tehnologija. Platforme za učenje za javno dobro trebale bi biti osmišljene tako da sudionicima nude motivacijsku potporu, profesionalno mentorstvo, usmjeravanje i savjetovanje.

---

PRILOG II.

CILJEVI I POKAZATELJI NA RAZINI EU-a

Praćenje prosječne uspješnosti u obrazovanju odraslih u Europi

Strateške prioritete navedene u programu NEAAL 2030. trebalo bi podupirati nizom referentnih razina prosječne uspješnosti u obrazovanju odraslih u Europi („ciljevi na razini EU-a”) te pokazateljâ, što bi služilo kao sredstvo za praćenje napretka i utvrđivanje izazova te doprinošenje oblikovanju politika utemeljenih na dokazima s pomoću sustavnog prikupljanja, analiziranja i istraživanja međunarodno usporedivih podataka. Oni bi se trebali temeljiti isključivo na usporedivim i pouzdanim podacima te bi se u obzir trebale uzimati različite situacije u pojedinačnim državama članicama.

1.   Ciljevi na razini EU-a (1)

Sudjelovanje odraslih u obrazovanju

Do 2025. udio odraslih osoba u dobi od 25 do 64 godine uključenih u obrazovanje tijekom prethodnih 12 mjeseci trebao bi iznositi najmanje 47 % (2).

Do 2030. udio odraslih osoba u dobi od 25 do 64 godine uključenih u obrazovanje tijekom prethodnih 12 mjeseci trebao bi iznositi najmanje 60 %.

2.   Pokazatelji na razini EU-a

| a) | Sudjelovanje niskokvalificiranih odraslih u obrazovanju (3) |
| --- | --- |

a)

Sudjelovanje niskokvalificiranih odraslih u obrazovanju (3)

| b) | Nezaposleni odrasli s nedavnim iskustvom učenja (4) |
| --- | --- |

b)

Nezaposleni odrasli s nedavnim iskustvom učenja (4)

| c) | Odrasli koji posjeduju najmanje osnovne digitalne vještine (5) |
| --- | --- |

c)

Odrasli koji posjeduju najmanje osnovne digitalne vještine (5)

---

(1)  Cilj za 2025. dogovorilo je Vijeće u svojoj Rezoluciji o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.). Cilj za 2030. pozdravili su šefovi država ili vlada EU-a u Izjavi iz Porta te Europsko vijeće u zaključcima od 24. i 25. lipnja 2021.

(2)  Eurostat, zbirka podataka iz anketa o radnoj snazi EU-a od 2022. nadalje. S obzirom na to da se izvor podataka namjerava promijeniti 2022. (umjesto istraživanja o obrazovanju odraslih upotrebljavat će se anketa o radnoj snazi EU-a), cilj treba potvrditi 2023. na temelju upotrebe novog izvora podataka. Komisija će u suradnji sa Stalnom skupinom za pokazatelje i mjerila ocijeniti učinak tih promjena tako što će usporediti rezultate istraživanja o obrazovanju odraslih s rezultatima ankete o radnoj snazi u 2023. te će razmotriti moguće promjene u metodologiji ankete o radnoj snazi ili promjene ciljne razine. Na temelju te ocjene Vijeće će odlučiti o mogućoj prilagodbi ciljne razine.

(3)  Definicija i izvori ovog pokazatelja slični su onima za pokazatelj o sudjelovanju odraslih osoba u aktivnostima učenja. Glavna je razlika usmjerenost na niskokvalificirane odrasle osobe, odnosno one odrasle osobe čiji su najviši ostvareni stupanj formalnog obrazovanja završeni viši razredi osnovne škole (ili još niži stupanj). Stoga se ovim pokazateljem mjeri udio niskokvalificiranih odraslih osoba koje su navele da su tijekom 12 mjeseci sudjelovale u formalnom ili neformalnom obrazovanju i osposobljavanju.

(4)  Podaci iz ankete o radnoj snazi EU-a. „Nedavno iskustvo učenja” odnosi se na sudjelovanje u formalnom ili neformalnom obrazovanju i osposobljavanju tijekom prethodna četiri tjedna.

(5)  Izvor podataka za ovaj pokazatelj jest istraživanje EU-a o upotrebi IKT-a u kućanstvima i među pojedincima.

---

PRILOG III.

Popratni dokumenti relevantni za program NEAAL 2030.:

Europsko vijeće

| 1. | Zaključci Europskog vijeća od 24. i 25. lipnja 2021. (EUCO 7/21) |
| --- | --- |

1.

Zaključci Europskog vijeća od 24. i 25. lipnja 2021. (EUCO 7/21)

| 2. | Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024. (koji je Europsko vijeće donijelo 20. lipnja 2019.) |
| --- | --- |

2.

Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024. (koji je Europsko vijeće donijelo 20. lipnja 2019.)

| 3. | Zaključci Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

3.

Zaključci Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. (EUCO 19/1/17 REV 1)

Vijeće Europske unije

| 4. | Zaključci Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve, SL C 221, 10.6.2021., str. 3. |
| --- | --- |

4.

Zaključci Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve, SL C 221, 10.6.2021., str. 3.

| 5. | Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), SL C 66, 26.2.2021., str. 1. |
| --- | --- |

5.

Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

| 6. | Preporuka Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, SL C 417, 2.12.2020., str. 1. |
| --- | --- |

6.

Preporuka Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, SL C 417, 2.12.2020., str. 1.

| 7. | Preporuka Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade, SL C 372, 4.11.2020., str. 1. |
| --- | --- |

7.

Preporuka Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade, SL C 372, 4.11.2020., str. 1.

| 8. | Zaključci Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti, SL C 193, 9.6.2020., str. 11. |
| --- | --- |

8.

Zaključci Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti, SL C 193, 9.6.2020., str. 11.

| 9. | Zaključci Vijeća o ključnoj ulozi politika cjeloživotnog učenja u osnaživanju društava za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo u svrhu potpore uključivom i održivom rastu, SL C 389, 18.11.2019., str. 12. |
| --- | --- |

9.

Zaključci Vijeća o ključnoj ulozi politika cjeloživotnog učenja u osnaživanju društava za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo u svrhu potpore uključivom i održivom rastu, SL C 389, 18.11.2019., str. 12.

| 10. | Zaključci Vijeća o provedbi Preporuke Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle, SL C 189, 5.6.2019., str. 23. |
| --- | --- |

10.

Zaključci Vijeća o provedbi Preporuke Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle, SL C 189, 5.6.2019., str. 23.

| 11. | Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019.–2027., SL C 456, 18.12.2018., str. 1. |
| --- | --- |

11.

Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019.–2027., SL C 456, 18.12.2018., str. 1.

| 12. | Preporuka Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje, SL C 189, 4.6.2018., str. 1. |
| --- | --- |

12.

Preporuka Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje, SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

| 13. | Preporuka Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle, SL C 484, 24.12.2016., str. 1. |
| --- | --- |

13.

Preporuka Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle, SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

| 14. | Preporuka Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja, SL C 398, 22.12.2012., str. 1. |
| --- | --- |

14.

Preporuka Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja, SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

| 15. | Rezolucija Vijeća o obnovljenom europskom programu za obrazovanje odraslih, SL C 372, 20.12.2011., str. 1. |
| --- | --- |

15.

Rezolucija Vijeća o obnovljenom europskom programu za obrazovanje odraslih, SL C 372, 20.12.2011., str. 1.

Izjave i deklaracije

| 16. | Izjava iz Porta (8. svibnja 2021.) |
| --- | --- |

16.

Izjava iz Porta (8. svibnja 2021.)

| 17. | Deklaracija iz Osnabrücka o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kao pokretaču oporavka i pravednog prijelaza na digitalna i zelena gospodarstva (30. studenoga 2020.) |
| --- | --- |

17.

Deklaracija iz Osnabrücka o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kao pokretaču oporavka i pravednog prijelaza na digitalna i zelena gospodarstva (30. studenoga 2020.)

Europska komisija

| 18. | Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (COM(2021) 102 final) |
| --- | --- |

18.

Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (COM(2021) 102 final)

| 19. | Zelena knjiga o starenju. Poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti (COM(2021) 50 final) |
| --- | --- |

19.

Zelena knjiga o starenju. Poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti (COM(2021) 50 final)

| 20. | Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021.–2027. Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu (COM(2020) 624 final) |
| --- | --- |

20.

Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021.–2027. Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu (COM(2020) 624 final)

| 21. | Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

21.

Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (COM(2020) 274 final)

| 22. | Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025. (COM(2020) 152 final) |
| --- | --- |

22.

Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025. (COM(2020) 152 final)

| 23. | Europski zeleni plan (COM(2019) 640 final) HR |
| --- | --- |

23.

Europski zeleni plan (COM(2019) 640 final) HR

---

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/21

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 29. studenoga 2021.

o pristupima kombiniranog učenja za visokokvalitetno i uključivo osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje

(2021/C 504/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

BUDUĆI DA:

| 1. | Pandemija bolesti COVID-19 pogodila je i na dosad nezabilježen način opteretila sustave obrazovanja i osposobljavanja u cijeloj Uniji i diljem svijeta. Društvena ograničenja dovela su do velikih promjena u poučavanju i učenju te komunikaciji i suradnji unutar zajednica za obrazovanje i osposobljavanje (1). To je utjecalo na učenike, njihove obitelji, učitelje, nastavnike, voditelje osposobljavanja i ravnatelje ustanova, kao i na stručnjake u zajednicama koji podupiru obrazovanje, poput socijalnih radnika, psihologa i drugih stručnjaka iz područja savjetovanja, zdravstvenih radnika i nastavnog osoblja u području kulture. Države članice uspjele su brzo pripremiti rješenja i potporu za učenje na daljinu, što je u brojnim slučajevima značilo služenje digitalnom tehnologijom. Stečeno je korisno iskustvo u vezi s novim mogućnostima za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući znatno unaprjeđenje digitalnih vještina i kompetencija učitelja i nastavnika te bližu povezanost škola i šire zajednice. Međutim, mnoge države članice suočile su se s nedostacima u sustavu jer u njemu nije bilo dovoljno spremnosti ni resursa za prelazak na drukčiji pristup poučavanju i učenju, zbog čega su istaknute i povećane postojeće nejednakosti, nedostaci i potrebe (2). Sustavi obrazovanja i osposobljavanja trebaju se posvetiti rješavanju tih pitanja i povećati svoju otpornost kako bi se u budućnosti mogli lakše nositi s promjenjivim okolnostima te im se prilagoditi. |
| --- | --- |

1.

Pandemija bolesti COVID-19 pogodila je i na dosad nezabilježen način opteretila sustave obrazovanja i osposobljavanja u cijeloj Uniji i diljem svijeta. Društvena ograničenja dovela su do velikih promjena u poučavanju i učenju te komunikaciji i suradnji unutar zajednica za obrazovanje i osposobljavanje (1). To je utjecalo na učenike, njihove obitelji, učitelje, nastavnike, voditelje osposobljavanja i ravnatelje ustanova, kao i na stručnjake u zajednicama koji podupiru obrazovanje, poput socijalnih radnika, psihologa i drugih stručnjaka iz područja savjetovanja, zdravstvenih radnika i nastavnog osoblja u području kulture. Države članice uspjele su brzo pripremiti rješenja i potporu za učenje na daljinu, što je u brojnim slučajevima značilo služenje digitalnom tehnologijom. Stečeno je korisno iskustvo u vezi s novim mogućnostima za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući znatno unaprjeđenje digitalnih vještina i kompetencija učitelja i nastavnika te bližu povezanost škola i šire zajednice. Međutim, mnoge države članice suočile su se s nedostacima u sustavu jer u njemu nije bilo dovoljno spremnosti ni resursa za prelazak na drukčiji pristup poučavanju i učenju, zbog čega su istaknute i povećane postojeće nejednakosti, nedostaci i potrebe (2). Sustavi obrazovanja i osposobljavanja trebaju se posvetiti rješavanju tih pitanja i povećati svoju otpornost kako bi se u budućnosti mogli lakše nositi s promjenjivim okolnostima te im se prilagoditi.

| 2. | U Zaključcima Vijeća o suzbijanju krize u području obrazovanja i osposobljavanja uzrokovane bolešću COVID-19 države članice pozivaju se da „nastave aktivnosti izravnog učenja i poučavanja” te usto osiguraju „mogućnosti za učenje na daljinu te digitalno i kombinirano učenje”, posvećujući pritom „dodatnu pozornost osiguravanju jednakih mogućnosti”. Nadalje, u Zaključcima Vijeća o digitalnom obrazovanju u europskim društvima znanja (3) Komisija je pozvana da „u bliskoj suradnji s državama članicama i na osnovi dokaza poduzme daljnje korake” na temelju prethodno spomenutih zaključaka, „kojima se na razini Unije nastoji uspostaviti zajedničko razumijevanje pristupa za učinkovite, uključive i poticajne procese učenja na daljinu”. |
| --- | --- |

2.

U Zaključcima Vijeća o suzbijanju krize u području obrazovanja i osposobljavanja uzrokovane bolešću COVID-19 države članice pozivaju se da „nastave aktivnosti izravnog učenja i poučavanja” te usto osiguraju „mogućnosti za učenje na daljinu te digitalno i kombinirano učenje”, posvećujući pritom „dodatnu pozornost osiguravanju jednakih mogućnosti”. Nadalje, u Zaključcima Vijeća o digitalnom obrazovanju u europskim društvima znanja (3) Komisija je pozvana da „u bliskoj suradnji s državama članicama i na osnovi dokaza poduzme daljnje korake” na temelju prethodno spomenutih zaključaka, „kojima se na razini Unije nastoji uspostaviti zajedničko razumijevanje pristupa za učinkovite, uključive i poticajne procese učenja na daljinu”.

| 3. | U Akcijskom planu za digitalno obrazovanje za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi se vizija Europske komisije za visokokvalitetno, uključivo i dostupno digitalno obrazovanje u Europi. Taj akcijski plan poziv je na jačanje suradnje na europskoj razini kako bi se izvukle pouke iz pandemije bolesti COVID-19, a sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagodili digitalnom dobu. U njemu se ističe potencijal tehnologije za olakšavanje dostupnijeg, fleksibilnijeg i personaliziranijeg učenja usmjerenog na osobu koja uči. Akcijskim planom žele se ukloniti nejednakosti u obrazovanju i osposobljavanju kada je riječ o nedostatnim digitalnim vještinama i kompetencijama, nedostatnom pristupu odgovarajućim alatima i nedovoljno pouzdanoj mrežnoj povezivosti. U njemu se naglašava potreba za jačanjem digitalnih kapaciteta u sustavima obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

3.

U Akcijskom planu za digitalno obrazovanje za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi se vizija Europske komisije za visokokvalitetno, uključivo i dostupno digitalno obrazovanje u Europi. Taj akcijski plan poziv je na jačanje suradnje na europskoj razini kako bi se izvukle pouke iz pandemije bolesti COVID-19, a sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagodili digitalnom dobu. U njemu se ističe potencijal tehnologije za olakšavanje dostupnijeg, fleksibilnijeg i personaliziranijeg učenja usmjerenog na osobu koja uči. Akcijskim planom žele se ukloniti nejednakosti u obrazovanju i osposobljavanju kada je riječ o nedostatnim digitalnim vještinama i kompetencijama, nedostatnom pristupu odgovarajućim alatima i nedovoljno pouzdanoj mrežnoj povezivosti. U njemu se naglašava potreba za jačanjem digitalnih kapaciteta u sustavima obrazovanja i osposobljavanja.

| 4. | Poticanje razvoja kompetencija jedan je od ciljeva europskog prostora obrazovanja u okviru kojeg bi se mogao iskoristiti „pun potencijal obrazovanja i kulture kao pokretača otvaranja novih radnih mjesta, postizanja socijalne pravednosti i aktivnog građanstva, ali i sredstva za doživljavanje europskog identiteta u svoj njegovoj raznolikosti” (4). U Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (5) kao glavni cilj europske suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja navodi se podupiranje daljnjeg razvoja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama čiji je cilj osigurati osobno, društveno i profesionalno zadovoljstvo svih građana i građanki, uz istodobno promicanje demokratskih vrijednosti, jednakosti, socijalne kohezije, aktivnog građanstva i međukulturnog dijaloga, kao i održivo gospodarsko blagostanje, zelenu i digitalnu tranziciju te zapošljivost. |
| --- | --- |

4.

Poticanje razvoja kompetencija jedan je od ciljeva europskog prostora obrazovanja u okviru kojeg bi se mogao iskoristiti „pun potencijal obrazovanja i kulture kao pokretača otvaranja novih radnih mjesta, postizanja socijalne pravednosti i aktivnog građanstva, ali i sredstva za doživljavanje europskog identiteta u svoj njegovoj raznolikosti” (4). U Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (5) kao glavni cilj europske suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja navodi se podupiranje daljnjeg razvoja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama čiji je cilj osigurati osobno, društveno i profesionalno zadovoljstvo svih građana i građanki, uz istodobno promicanje demokratskih vrijednosti, jednakosti, socijalne kohezije, aktivnog građanstva i međukulturnog dijaloga, kao i održivo gospodarsko blagostanje, zelenu i digitalnu tranziciju te zapošljivost.

| 5. | U skladu s prvim načelom europskog stupa socijalnih prava (6) svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno se kretati na tržištu rada. Prema 11. načelu stupa djeca iz ugroženih sredina imaju pravo na posebne poticajne mjere za ostvarivanje jednakih mogućnosti. Učinkovita provedba tih načela uvelike ovisi o odlučnosti i djelovanju država članica. Mjere na razini EU-a mogu biti dopuna nacionalnim mjerama, a Komisija je svoj doprinos predstavila u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava (7). |
| --- | --- |

5.

U skladu s prvim načelom europskog stupa socijalnih prava (6) svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno se kretati na tržištu rada. Prema 11. načelu stupa djeca iz ugroženih sredina imaju pravo na posebne poticajne mjere za ostvarivanje jednakih mogućnosti. Učinkovita provedba tih načela uvelike ovisi o odlučnosti i djelovanju država članica. Mjere na razini EU-a mogu biti dopuna nacionalnim mjerama, a Komisija je svoj doprinos predstavila u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava (7).

| 6. | U Programu vještina za Europu (8) definiraju se mjere za pomoć pojedincima i poduzećima da razviju brojnije i bolje vještine te da ih primijene, i to jačanjem održive konkurentnosti i izgradnjom otpornosti za odgovor na krize, na temelju iskustava stečenih tijekom pandemije bolesti COVID-19, a predlaže se i poticanje obrazovanja u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u aktivnostima istraživanja i inovacija. |
| --- | --- |

6.

U Programu vještina za Europu (8) definiraju se mjere za pomoć pojedincima i poduzećima da razviju brojnije i bolje vještine te da ih primijene, i to jačanjem održive konkurentnosti i izgradnjom otpornosti za odgovor na krize, na temelju iskustava stečenih tijekom pandemije bolesti COVID-19, a predlaže se i poticanje obrazovanja u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u aktivnostima istraživanja i inovacija.

| 7. | U Preporuci Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu (9) države članice pozivaju se da djeci kojoj je potrebna pomoć (tj. izložena su riziku od siromaštva ili društvene isključenosti) zajamče djelotvoran i besplatan pristup obrazovanju i školskim aktivnostima. U strategiji EU-a o pravima djeteta (10) poziva se na izgradnju uključivog i kvalitetnog obrazovanja. |
| --- | --- |

7.

U Preporuci Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu (9) države članice pozivaju se da djeci kojoj je potrebna pomoć (tj. izložena su riziku od siromaštva ili društvene isključenosti) zajamče djelotvoran i besplatan pristup obrazovanju i školskim aktivnostima. U strategiji EU-a o pravima djeteta (10) poziva se na izgradnju uključivog i kvalitetnog obrazovanja.

| 8. | U vrlo povezanom svijetu koji se brzo mijenja svaka osoba treba imati širok raspon kompetencija i treba ih kontinuirano razvijati tijekom cijelog života. Ključne kompetencije definirane u Europskom referentnom okviru o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (11) usmjerene su na postavljanje temelja za postizanje ravnopravnijih i demokratskijih društava. One odgovaraju na potrebu za uključivim i održivim razvojem, socijalnom kohezijom i daljnjim razvojem demokratske kulture. |
| --- | --- |

8.

U vrlo povezanom svijetu koji se brzo mijenja svaka osoba treba imati širok raspon kompetencija i treba ih kontinuirano razvijati tijekom cijelog života. Ključne kompetencije definirane u Europskom referentnom okviru o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (11) usmjerene su na postavljanje temelja za postizanje ravnopravnijih i demokratskijih društava. One odgovaraju na potrebu za uključivim i održivim razvojem, socijalnom kohezijom i daljnjim razvojem demokratske kulture.

| 9. | U Preporuci Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (12) navodi se da se razvoj kompetencija olakšava promicanjem različitih pristupa učenju i okružja učenja, uključujući odgovarajuću upotrebu digitalnih tehnologija, pružanjem potpore nastavnom osoblju i drugim dionicima koji podupiru procese učenja, uključujući obitelji, podupiranjem i daljnjim razvojem procjene i vrednovanja ključnih kompetencija stečenih u različitim okruženjima i jačanjem suradnje unutar obrazovanja i između obrazovnog okruženja te okruženja osposobljavanja i učenja na svim razinama i u različitim područjima. |
| --- | --- |

9.

U Preporuci Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (12) navodi se da se razvoj kompetencija olakšava promicanjem različitih pristupa učenju i okružja učenja, uključujući odgovarajuću upotrebu digitalnih tehnologija, pružanjem potpore nastavnom osoblju i drugim dionicima koji podupiru procese učenja, uključujući obitelji, podupiranjem i daljnjim razvojem procjene i vrednovanja ključnih kompetencija stečenih u različitim okruženjima i jačanjem suradnje unutar obrazovanja i između obrazovnog okruženja te okruženja osposobljavanja i učenja na svim razinama i u različitim područjima.

| 10. | U Preporuci Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (13) predlaže se modernizirana politička vizija EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, koja uključuje njegovu digitalizaciju i primjenu kombiniranog učenja. U Deklaraciji iz Osnabrücka o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kao pokretaču oporavka i pravednog prelaska na digitalno i zeleno gospodarstvo navodi se da digitalno učenje može imati važnu i komplementarnu ulogu (14). |
| --- | --- |

10.

U Preporuci Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (13) predlaže se modernizirana politička vizija EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, koja uključuje njegovu digitalizaciju i primjenu kombiniranog učenja. U Deklaraciji iz Osnabrücka o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kao pokretaču oporavka i pravednog prelaska na digitalno i zeleno gospodarstvo navodi se da digitalno učenje može imati važnu i komplementarnu ulogu (14).

| 11. | U Zaključcima Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (15) prepoznaje se da su učitelji, nastavnici i ravnatelji škola neizostavna pokretačka snaga obrazovanja i osposobljavanja i trebali bi biti uključeni u osmišljavanje politika u području obrazovanja i osposobljavanja te imati autonomiju u primjeni tih politika u praksi, ali ih ujedno treba poduprijeti sveobuhvatnim pristupom njihovu inicijalnom obrazovanju, pripravništvu i trajnom stručnom usavršavanju. |
| --- | --- |

11.

U Zaključcima Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (15) prepoznaje se da su učitelji, nastavnici i ravnatelji škola neizostavna pokretačka snaga obrazovanja i osposobljavanja i trebali bi biti uključeni u osmišljavanje politika u području obrazovanja i osposobljavanja te imati autonomiju u primjeni tih politika u praksi, ali ih ujedno treba poduprijeti sveobuhvatnim pristupom njihovu inicijalnom obrazovanju, pripravništvu i trajnom stručnom usavršavanju.

| 12. | Pandemija je povećala već dugo prisutnu zabrinutost za fizičku, mentalnu i emocionalnu dobrobit djece i mladih. Svoj djeci i mladima trebalo bi pružiti potporu koja im je potrebna kako bi vodili zdrav i aktivan život (16), potičući pritom cjeloživotne pozitivne navike, i trebali bi imati priliku sudjelovati u nizu sportskih i drugih fizičkih aktivnosti koje doprinose poboljšanju motoričkih vještina i pospješuju mentalnu i emocionalnu dobrobit. Potpora za mentalnu i emocionalnu dobrobit djeci i mladima potrebna je i tijekom učenja, među ostalim pri obrazovnim zadacima u zahtjevnim okolnostima, i u vezi s razumijevanjem pojma sigurnog i odgovornog ponašanja na internetu (17). Potpora je potrebna i učenicima koji tijekom duljeg razdoblja nemaju potporu obitelji, vršnjaka ili školskog osoblja. Također je važno utvrditi područja u kojima su potrebna poboljšanja i korekcije kako bi riješio problem gubitka mogućnosti za učenje i posljedica na dobrobit učenika. |
| --- | --- |

12.

Pandemija je povećala već dugo prisutnu zabrinutost za fizičku, mentalnu i emocionalnu dobrobit djece i mladih. Svoj djeci i mladima trebalo bi pružiti potporu koja im je potrebna kako bi vodili zdrav i aktivan život (16), potičući pritom cjeloživotne pozitivne navike, i trebali bi imati priliku sudjelovati u nizu sportskih i drugih fizičkih aktivnosti koje doprinose poboljšanju motoričkih vještina i pospješuju mentalnu i emocionalnu dobrobit. Potpora za mentalnu i emocionalnu dobrobit djeci i mladima potrebna je i tijekom učenja, među ostalim pri obrazovnim zadacima u zahtjevnim okolnostima, i u vezi s razumijevanjem pojma sigurnog i odgovornog ponašanja na internetu (17). Potpora je potrebna i učenicima koji tijekom duljeg razdoblja nemaju potporu obitelji, vršnjaka ili školskog osoblja. Također je važno utvrditi područja u kojima su potrebna poboljšanja i korekcije kako bi riješio problem gubitka mogućnosti za učenje i posljedica na dobrobit učenika.

| 13. | Iako se u potpunosti prepoznaje vrijednost nastave uživo u školi, učenje na različite načine i u različitim okružjima, uključujući prostorije škole, dom, vanjski prostor, kulturne lokalitete, radna mjesta i digitalna okružja, može motivirati djecu i mlade na intenzivniji razvoj širokog raspona kompetencija. To im zatim može pomoći da uvide važnost koju formalno obrazovanje i osposobljavanje ima za njihov život u društvu i doprinijeti tome da ih ta važnost motivira i da se aktivnije uključe u lokalne i globalne izazove, na primjer one povezane s održivošću, okolišem i klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

13.

Iako se u potpunosti prepoznaje vrijednost nastave uživo u školi, učenje na različite načine i u različitim okružjima, uključujući prostorije škole, dom, vanjski prostor, kulturne lokalitete, radna mjesta i digitalna okružja, može motivirati djecu i mlade na intenzivniji razvoj širokog raspona kompetencija. To im zatim može pomoći da uvide važnost koju formalno obrazovanje i osposobljavanje ima za njihov život u društvu i doprinijeti tome da ih ta važnost motivira i da se aktivnije uključe u lokalne i globalne izazove, na primjer one povezane s održivošću, okolišem i klimatskim promjenama.

| 14. | Obrazovanje je temeljno ljudsko pravo i pravo djeteta. Pristup obrazovanju mora se zajamčiti neovisno o okružju u kojem se odvija – u prostorijama škole, na drugim fizičkim lokacijama, na daljinu ili pak u kombinaciji svega navedenoga – i neovisno o različitim osobnim i društvenim okolnostima osoba koje uče. Iako se u potpunosti prepoznaje vrijednost učenja u prostorijama škole i nastave uživo, pristupi kombiniranog učenja i izvan su konteksta pandemije prilika za podizanje kvalitete i povećanje relevantnosti i uključivosti obrazovanja i osposobljavanja, na primjer kako bi se omogućilo kvalitetnije učenje u ruralnim i udaljenim područjima, uključujući najudaljenije regije i otočne zajednice, kao i drugim osobama koje uče, a koje možda (privremeno) ne dolaze redovito u prostorije škole: osobama iz nomadskih zajednica, osobama koje mnogo putuju zbog posla, mladim njegovateljima, osobama sa zdravstvenim problemima ili onima koje borave u bolnicama i centrima za skrb, osobama koje treniraju na vrhunskoj razini te osobama koje polaze strukovno obrazovanje i osposobljavanje ili imaju plaćeno zaposlenje. Sva okružja i alati trebali bi biti jednako dostupni manjinskim skupinama te djeci i mladima s invaliditetom i onima u nepovoljnom socioekonomskom položaju, i ne smiju dovesti do diskriminacije ili segregacije. |
| --- | --- |

14.

Obrazovanje je temeljno ljudsko pravo i pravo djeteta. Pristup obrazovanju mora se zajamčiti neovisno o okružju u kojem se odvija – u prostorijama škole, na drugim fizičkim lokacijama, na daljinu ili pak u kombinaciji svega navedenoga – i neovisno o različitim osobnim i društvenim okolnostima osoba koje uče. Iako se u potpunosti prepoznaje vrijednost učenja u prostorijama škole i nastave uživo, pristupi kombiniranog učenja i izvan su konteksta pandemije prilika za podizanje kvalitete i povećanje relevantnosti i uključivosti obrazovanja i osposobljavanja, na primjer kako bi se omogućilo kvalitetnije učenje u ruralnim i udaljenim područjima, uključujući najudaljenije regije i otočne zajednice, kao i drugim osobama koje uče, a koje možda (privremeno) ne dolaze redovito u prostorije škole: osobama iz nomadskih zajednica, osobama koje mnogo putuju zbog posla, mladim njegovateljima, osobama sa zdravstvenim problemima ili onima koje borave u bolnicama i centrima za skrb, osobama koje treniraju na vrhunskoj razini te osobama koje polaze strukovno obrazovanje i osposobljavanje ili imaju plaćeno zaposlenje. Sva okružja i alati trebali bi biti jednako dostupni manjinskim skupinama te djeci i mladima s invaliditetom i onima u nepovoljnom socioekonomskom položaju, i ne smiju dovesti do diskriminacije ili segregacije.

| 15. | U okviru pristupâ kombiniranog učenja prepoznaje se vrijednost škole kao zajedničkog prostora za osobnu i društvenu interakciju, a na taj se važan način uči kako razumjeti svijet i shvatiti njegov smisao. U tom su pogledu važni arhitektura škola i dizajn školskih prostora. |
| --- | --- |

15.

U okviru pristupâ kombiniranog učenja prepoznaje se vrijednost škole kao zajedničkog prostora za osobnu i društvenu interakciju, a na taj se važan način uči kako razumjeti svijet i shvatiti njegov smisao. U tom su pogledu važni arhitektura škola i dizajn školskih prostora.

| 16. | U okviru pristupâ kombiniranog učenja može se unaprijediti razvoj širokog raspona kompetencija jer se njima mogu obuhvatiti različiti obrazovni zadaci i alati. Primjenom digitalne tehnologije, uključujući povezivanje uređaja putem interneta, može se olakšati interakcija učenika s drugim učenicima, programima učenja i drugim izvorima informacija te potpomoći nastavu uživo i učenje u različitim okružjima. Pristupima kombiniranog učenja može se olakšati stjecanje digitalnih i podatkovnih kompetencija. Komplementarnim služenjem znanstvenom opremom, otvorenim obrazovnim sadržajima, alatima za rukotvorine, predmetima iz stvarnog života (predmeti koji se nalaze i upotrebljavaju u svakodnevnom životu), objavljenim tekstovima te alatima za pisanje i likovnu umjetnost može se poduprijeti kreativnost i osobno izražavanje pojedinca, ali i skupine. |
| --- | --- |

16.

U okviru pristupâ kombiniranog učenja može se unaprijediti razvoj širokog raspona kompetencija jer se njima mogu obuhvatiti različiti obrazovni zadaci i alati. Primjenom digitalne tehnologije, uključujući povezivanje uređaja putem interneta, može se olakšati interakcija učenika s drugim učenicima, programima učenja i drugim izvorima informacija te potpomoći nastavu uživo i učenje u različitim okružjima. Pristupima kombiniranog učenja može se olakšati stjecanje digitalnih i podatkovnih kompetencija. Komplementarnim služenjem znanstvenom opremom, otvorenim obrazovnim sadržajima, alatima za rukotvorine, predmetima iz stvarnog života (predmeti koji se nalaze i upotrebljavaju u svakodnevnom životu), objavljenim tekstovima te alatima za pisanje i likovnu umjetnost može se poduprijeti kreativnost i osobno izražavanje pojedinca, ali i skupine.

| 17. | Pristupi kombiniranog učenja iziskuju dosljedan pristup u cijelom sustavu kako bi se stvorili uvjeti koji omogućuju njihovu provedbu. To uključuje angažiranje stručnjaka iz različitih područja i promicanje suradnje sa zajednicom, čime se potiče zajednička odgovornost za razvoj djece i mladih. Učinkovitost sustavnih mjera za potporu pristupâ kombiniranog učenja ovisit će i o oblikovanju i podupiranju odnosa između različitih elemenata ekosustava, odnosno lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela iz područja obrazovanja i osposobljavanja, industrije obrazovnih resursa (osiguravanje tehnologije, izdavaštvo i druga oprema za provedbu kurikuluma), istraživačkih ustanova i ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, zajednica, organizacija i inicijativa civilnog društva te obitelji i učenika, neovisno o njihovim potrebama ili razini sposobnosti. |
| --- | --- |

17.

Pristupi kombiniranog učenja iziskuju dosljedan pristup u cijelom sustavu kako bi se stvorili uvjeti koji omogućuju njihovu provedbu. To uključuje angažiranje stručnjaka iz različitih područja i promicanje suradnje sa zajednicom, čime se potiče zajednička odgovornost za razvoj djece i mladih. Učinkovitost sustavnih mjera za potporu pristupâ kombiniranog učenja ovisit će i o oblikovanju i podupiranju odnosa između različitih elemenata ekosustava, odnosno lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela iz područja obrazovanja i osposobljavanja, industrije obrazovnih resursa (osiguravanje tehnologije, izdavaštvo i druga oprema za provedbu kurikuluma), istraživačkih ustanova i ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, zajednica, organizacija i inicijativa civilnog društva te obitelji i učenika, neovisno o njihovim potrebama ili razini sposobnosti.

| 18. | Pristupi kombiniranog učenja raširena su praksa u inicijalnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (18), ali ograničenja zbog pandemije dovela su u pitanje sposobnost ustanova i organizacija da osiguraju učenje temeljeno na radu i održavaju komunikaciju s voditeljima osposobljavanja i mentorima, a utjecala su i na pružanje naukovanja. Zbog smanjenog pristupa praktičnim iskustvima do većeg je izražaja došla otprije poznata potreba da se u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju iskoriste prednosti digitalne tehnologije, uključujući digitalne uređaje i platforme za učenje, e-portfelje te proširenu i virtualnu stvarnost za simulacije. Istaknutija je postala i potreba za razumijevanjem i koordinacijom načina na koji se digitalne tehnologije upotrebljavaju za učenje u različitim okružjima (npr. u prostorijama škole ili tijekom stažiranja) kako bi se učenike pripremilo za život i tržište rada u budućnosti. |
| --- | --- |

18.

Pristupi kombiniranog učenja raširena su praksa u inicijalnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (18), ali ograničenja zbog pandemije dovela su u pitanje sposobnost ustanova i organizacija da osiguraju učenje temeljeno na radu i održavaju komunikaciju s voditeljima osposobljavanja i mentorima, a utjecala su i na pružanje naukovanja. Zbog smanjenog pristupa praktičnim iskustvima do većeg je izražaja došla otprije poznata potreba da se u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju iskoriste prednosti digitalne tehnologije, uključujući digitalne uređaje i platforme za učenje, e-portfelje te proširenu i virtualnu stvarnost za simulacije. Istaknutija je postala i potreba za razumijevanjem i koordinacijom načina na koji se digitalne tehnologije upotrebljavaju za učenje u različitim okružjima (npr. u prostorijama škole ili tijekom stažiranja) kako bi se učenike pripremilo za život i tržište rada u budućnosti.

| 19. | Važnost i relevantnost neformalnog učenja vidljiva je iz iskustava stečenih u radu s mladima, dobrovoljnom radu i sudjelovanju u kulturnim aktivnostima, među ostalim sportu na lokalnoj razini. Neformalno učenje ima važnu ulogu u podupiranju razvoja ključnih međuljudskih, komunikacijskih, kognitivnih i osobnih vještina, uključujući kreativnost, koje mladima olakšavaju prijelaz u odraslu dob, aktivno građanstvo i radni život (19). Utvrđivanje novih načina učenja uključuje bolju suradnju između okružja za formalno i neformalno učenje (20). |
| --- | --- |

19.

Važnost i relevantnost neformalnog učenja vidljiva je iz iskustava stečenih u radu s mladima, dobrovoljnom radu i sudjelovanju u kulturnim aktivnostima, među ostalim sportu na lokalnoj razini. Neformalno učenje ima važnu ulogu u podupiranju razvoja ključnih međuljudskih, komunikacijskih, kognitivnih i osobnih vještina, uključujući kreativnost, koje mladima olakšavaju prijelaz u odraslu dob, aktivno građanstvo i radni život (19). Utvrđivanje novih načina učenja uključuje bolju suradnju između okružja za formalno i neformalno učenje (20).

| 20. | Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. U njoj se prepoznaje da se razina autonomije ustanova za obrazovanje i osposobljavanje uvelike razlikuje među državama članicama. U nekim državama članicama ustanove za obrazovanje i osposobljavanje, ustanove za obrazovanje učitelja i nastavnika te sami nastavnici i voditelji osposobljavanja uživaju visok stupanj autonomije. Preporuka će se provoditi u skladu s nacionalnim okolnostima. |
| --- | --- |

20.

Uzimajući u obzir sljedeću definiciju „kombiniranog učenja”:

Za potrebe ove Preporuke kombinirano učenje u formalnom obrazovanju i osposobljavanju uključuje niz različitih pristupa i treba ga poimati kao da škole, (u okviru osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje), učitelji, nastavnici, voditelji osposobljavanja ili osobe koje uče primjenjuju više pristupa procesu učenja, kao što su:

| — | kombiniranje prostorija škole s drugim fizičkim okružjima izvan škole (ili uz prisutnost učitelja ili nastavnika / voditelja osposobljavanja ili, ako je riječ o učenju na daljinu, prostorno i/ili vremenski udaljenih), |
| --- | --- |

—

kombiniranje prostorija škole s drugim fizičkim okružjima izvan škole (ili uz prisutnost učitelja ili nastavnika / voditelja osposobljavanja ili, ako je riječ o učenju na daljinu, prostorno i/ili vremenski udaljenih),

| — | kombiniranje različitih alata za učenje, koji mogu biti digitalni (uključujući internetsko učenje) i nedigitalni. |
| --- | --- |

—

kombiniranje različitih alata za učenje, koji mogu biti digitalni (uključujući internetsko učenje) i nedigitalni.

Vodeći se svojom stručnom pedagoškom prosudbom, učitelji, nastavnici, voditelji osposobljavanja i škole odabrat će i olakšati primjenu tih pristupa u okviru privlačnih i učinkovitih obrazovnih zadataka kojima se podupire razvoj širokog raspona kompetencija, ovisno o dobi, sposobnostima i okolnostima osoba koje uče i planiranim ishodima učenja.

Druga fizička okružja mogu, na primjer, s jedne strane uključivati dom ili bolnicu (ako je riječ o bolesnoj ili ozlijeđenoj djeci), a s druge strane kulturne i memorijalne ustanove, poljoprivredna gospodarstva, poduzeća i druga radna mjesta, prirodne lokacije, vanjske prostore, sportske prostore i prostore za mlade.

Učenje na daljinu definira se kao učenje koje se odvija uz vremensku i/ili prostornu razdvojenost učitelja ili nastavnika / voditelja osposobljavanja od osobe koja uči, uzimajući u obzir nacionalne okolnosti.

Internetsko učenje definira se kao učenje koje se odvija uz primjenu digitalne tehnologije za spajanje različitih uređaja i olakšavanje interakcije između osobe koja uči i učitelja, nastavnika, voditelja osposobljavanja ili drugih članova nastavnog osoblja, ili drugih osoba koje uče, u cilju usvajanja obrazovnog sadržaja ili drugih informacija za postizanje ciljeva programa učenja.

Digitalni alati za učenje mogu, na primjer, uključivati: pametne ploče i projektore za suradnju u učionicama, mobilne uređaje, tablete i prijenosna računala s aplikacijama za osmišljavanje, istraživanje i zajednički rad, televizijske i radijske prijamnike za praćenje programa, alate za proširenu i virtualnu stvarnost te aplikacije za pojačanu interaktivnost. Digitalni alati za učenje ne moraju uvijek biti povezani s internetom,

PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

| 1. | na temelju iskustava stečenih u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 podupru oporavak i pripravnost sustavâ obrazovanja i osposobljavanja tako da rade na ublažavanju posljedica pandemije na osobe koje uče, učitelje, nastavnike, voditelje osposobljavanja i drugo nastavno osoblje, osmisle dugoročnije strateške pristupe kombiniranom učenju i iskoriste prednosti uspješnih inovacija koje su uvedene ili ispitane tijekom pandemije kako bi se razmijenile i proširile dobre prakse, u skladu s načelima utvrđenima u ovoj Preporuci (21). Te inovacije ne zamjenjuju, već dopunjavaju učenje u školi i nastavu uživo; |
| --- | --- |

1.

na temelju iskustava stečenih u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 podupru oporavak i pripravnost sustavâ obrazovanja i osposobljavanja tako da rade na ublažavanju posljedica pandemije na osobe koje uče, učitelje, nastavnike, voditelje osposobljavanja i drugo nastavno osoblje, osmisle dugoročnije strateške pristupe kombiniranom učenju i iskoriste prednosti uspješnih inovacija koje su uvedene ili ispitane tijekom pandemije kako bi se razmijenile i proširile dobre prakse, u skladu s načelima utvrđenima u ovoj Preporuci (21). Te inovacije ne zamjenjuju, već dopunjavaju učenje u školi i nastavu uživo;

| 2. | podupru učenike tako što će razmotriti sljedeće mjere: |
| --- | --- |

2.

podupru učenike tako što će razmotriti sljedeće mjere:

u okviru izravnog odgovora na krizu

| a) | pružanje dodatnih mogućnosti učenja i ciljane potpore učenicima kako bi se nadoknadio gubitak mogućnosti za učenje uzrokovan djelomičnim zatvaranjem škola i ograničenjima u pogledu nastave uživo, osobito učenicima koji se suočavaju s poteškoćama u učenju, imaju posebne obrazovne potrebe, pripadaju skupinama u nepovoljnom položaju ili su na drugi način pogođeni poremećajima u obrazovanju i osposobljavanju. To bi moglo uključivati, na primjer, pojačanu individualiziranu potporu i privatnu poduku, sustave mentorstva (uključujući uzajamno mentorstvo), uključive zajednice učenja, dodatne kapacitete učitelja i nastavnika dodijeljene razredu (primjerice supoučavanje), veću podršku u obliku savjetovanja, dodatno vrijeme za učenje tijekom školske godine i/ili praznika, pristup dodatnim okružjima za učenje, kao što su javne knjižnice i prostori u zajednici, te aktivnostima nakon nastave uz pedagošku potporu; |
| --- | --- |

a)

pružanje dodatnih mogućnosti učenja i ciljane potpore učenicima kako bi se nadoknadio gubitak mogućnosti za učenje uzrokovan djelomičnim zatvaranjem škola i ograničenjima u pogledu nastave uživo, osobito učenicima koji se suočavaju s poteškoćama u učenju, imaju posebne obrazovne potrebe, pripadaju skupinama u nepovoljnom položaju ili su na drugi način pogođeni poremećajima u obrazovanju i osposobljavanju. To bi moglo uključivati, na primjer, pojačanu individualiziranu potporu i privatnu poduku, sustave mentorstva (uključujući uzajamno mentorstvo), uključive zajednice učenja, dodatne kapacitete učitelja i nastavnika dodijeljene razredu (primjerice supoučavanje), veću podršku u obliku savjetovanja, dodatno vrijeme za učenje tijekom školske godine i/ili praznika, pristup dodatnim okružjima za učenje, kao što su javne knjižnice i prostori u zajednici, te aktivnostima nakon nastave uz pedagošku potporu;

| b) | stavljanje fizičke i mentalne dobrobiti učenika i njihovih obitelji na prvo mjesto. To bi moglo uključivati sljedeće: jačanje psihološke potpore i izradu smjernica za mentalno zdravlje, uključivanje politika za dobrobit učenika i suzbijanje zlostavljanja u školske ciljeve, postupke praćenja i osiguravanja kvalitete (u okviru redovitog osiguravanja kvalitete ili školskog inspekcijskog nadzora ili u kontekstu posebnih procjena situacije u školi u kontekstu pandemije), dodjeljivanje posebnog osoblja ili olakšavanje pristupa kvalificiranim stručnjacima i službama za mentalno zdravlje i potporu; |
| --- | --- |

b)

stavljanje fizičke i mentalne dobrobiti učenika i njihovih obitelji na prvo mjesto. To bi moglo uključivati sljedeće: jačanje psihološke potpore i izradu smjernica za mentalno zdravlje, uključivanje politika za dobrobit učenika i suzbijanje zlostavljanja u školske ciljeve, postupke praćenja i osiguravanja kvalitete (u okviru redovitog osiguravanja kvalitete ili školskog inspekcijskog nadzora ili u kontekstu posebnih procjena situacije u školi u kontekstu pandemije), dodjeljivanje posebnog osoblja ili olakšavanje pristupa kvalificiranim stručnjacima i službama za mentalno zdravlje i potporu;

| c) | jačanje razvoja digitalnih vještina i kompetencija svih učenika i njihovih obitelji, pri čemu valja uzeti u obzir digitalni jaz i digitalnu podjelu među spolovima te suzbijati sve stereotipe i pristranosti, među ostalim rodne stereotipe i rodnu pristranost, i jačanje digitalnih kapaciteta sustava obrazovanja i osposobljavanja poticanjem ulaganja na razini škole i zajednice u dostupne uređaje i povezivost te pružanjem mogućnosti za jačanje digitalnih vještina i kompetencija, uključujući upotrebu tehnologije za komunikaciju, i to za neovisno i suradničko učenje i za samoprocjenu kako bi se poboljšalo daljnje učenje. Provedbom ulaganja i reformi predviđenih nacionalnim planovima i planovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost osigurava se da svi učenici imaju pristup potrebnoj opremi i mogućnostima za učenje; |
| --- | --- |

c)

jačanje razvoja digitalnih vještina i kompetencija svih učenika i njihovih obitelji, pri čemu valja uzeti u obzir digitalni jaz i digitalnu podjelu među spolovima te suzbijati sve stereotipe i pristranosti, među ostalim rodne stereotipe i rodnu pristranost, i jačanje digitalnih kapaciteta sustava obrazovanja i osposobljavanja poticanjem ulaganja na razini škole i zajednice u dostupne uređaje i povezivost te pružanjem mogućnosti za jačanje digitalnih vještina i kompetencija, uključujući upotrebu tehnologije za komunikaciju, i to za neovisno i suradničko učenje i za samoprocjenu kako bi se poboljšalo daljnje učenje. Provedbom ulaganja i reformi predviđenih nacionalnim planovima i planovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost osigurava se da svi učenici imaju pristup potrebnoj opremi i mogućnostima za učenje;

u cilju podržavanja oporavka i dugoročne pripravnosti obrazovanja i osposobljavanja:

| d) | istraživanje načina na koje bi se mogli razviti pristupi kombiniranog učenja u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, u korist svih učenika i kako bi se osigurao trajan pozitivan učinak na poučavanje i učenje prilagođeno dobi učenika i njihovim sposobnostima, specifičnim potrebama i ciljevima učenja, pri čemu se u potpunosti uvažava vrijednost učenja u prostorijama škole i nastave uživo. To bi moglo uključivati jačanje razvoja i integriranja različitih alata za učenje kako bi se pružile mogućnosti za istraživanje i izražavanje, uključujući razvoj pismenosti u prirodoslovnom području te digitalne i medijske pismenosti, podupiranje učenja u kojem se kombiniraju različita okružja kako bi se obogatilo iskustvo učenja, stvaranje odgovarajuće ravnoteže između učenja kojim upravljaju učitelj ili nastavnik i učenik s jedne strane te suradničkog i neovisnog učenja s druge strane, istraživanje metoda učenja kako bi nove mogućnosti postale privlačne i kako bi se ponudila bolja rješenja za učenje i za učenike i za učitelje i nastavnike; |
| --- | --- |

d)

istraživanje načina na koje bi se mogli razviti pristupi kombiniranog učenja u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, u korist svih učenika i kako bi se osigurao trajan pozitivan učinak na poučavanje i učenje prilagođeno dobi učenika i njihovim sposobnostima, specifičnim potrebama i ciljevima učenja, pri čemu se u potpunosti uvažava vrijednost učenja u prostorijama škole i nastave uživo. To bi moglo uključivati jačanje razvoja i integriranja različitih alata za učenje kako bi se pružile mogućnosti za istraživanje i izražavanje, uključujući razvoj pismenosti u prirodoslovnom području te digitalne i medijske pismenosti, podupiranje učenja u kojem se kombiniraju različita okružja kako bi se obogatilo iskustvo učenja, stvaranje odgovarajuće ravnoteže između učenja kojim upravljaju učitelj ili nastavnik i učenik s jedne strane te suradničkog i neovisnog učenja s druge strane, istraživanje metoda učenja kako bi nove mogućnosti postale privlačne i kako bi se ponudila bolja rješenja za učenje i za učenike i za učitelje i nastavnike;

| e) | upotrebljavanje pristupa kombiniranog učenja kako bi se pružila potpora dobrobiti i autonomiji učenika i personaliziranom učenju (uzimajući u obzir dob, sposobnosti i posebne obrazovne potrebe učenikâ) te kako bi se razvile njihove osobne i socijalne kompetencije te kompetencije učenja kako učiti (jedna od osam ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje (22) koja je dodatno razrađena u Komisijinoj inicijativi za europski okvir LifeComp (23)); |
| --- | --- |

e)

upotrebljavanje pristupa kombiniranog učenja kako bi se pružila potpora dobrobiti i autonomiji učenika i personaliziranom učenju (uzimajući u obzir dob, sposobnosti i posebne obrazovne potrebe učenikâ) te kako bi se razvile njihove osobne i socijalne kompetencije te kompetencije učenja kako učiti (jedna od osam ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje (22) koja je dodatno razrađena u Komisijinoj inicijativi za europski okvir LifeComp (23));

| 3. | podupru učitelje, nastavnike i voditelje osposobljavanja razmatranjem sljedećih mjera: |
| --- | --- |

3.

podupru učitelje, nastavnike i voditelje osposobljavanja razmatranjem sljedećih mjera:

u okviru izravnog odgovora na krizu:

| a) | podupiranje samoprocjene učitelja i nastavnika o upotrebi digitalnih tehnologija, kao i tečajeva usavršavanja i drugih oblika stručnog učenja za učitelje, nastavnike i voditelje osposobljavanja kako bi im se pomoglo da se koriste digitalnim programima i alatima i da ih integriraju u poučavanju (24). Razvoj i širenje pedagoških modula i resursa na internetu i na određenoj lokaciji kako bi se učiteljima, nastavnicima i voditeljima osposobljavanja pomoglo da svoje metode i prakse poučavanja prilagode pristupima kombiniranog učenja (25), na temelju njihova iskustva i povratnih informacija, te kako bi se s njima surađivalo pri upotrebi novih alata i materijala, među ostalim u pogledu pitanja kako postupati u digitalnim okružjima na siguran i etičan način i kako u vezi s time pružiti potporu učenicima; |
| --- | --- |

a)

podupiranje samoprocjene učitelja i nastavnika o upotrebi digitalnih tehnologija, kao i tečajeva usavršavanja i drugih oblika stručnog učenja za učitelje, nastavnike i voditelje osposobljavanja kako bi im se pomoglo da se koriste digitalnim programima i alatima i da ih integriraju u poučavanju (24). Razvoj i širenje pedagoških modula i resursa na internetu i na određenoj lokaciji kako bi se učiteljima, nastavnicima i voditeljima osposobljavanja pomoglo da svoje metode i prakse poučavanja prilagode pristupima kombiniranog učenja (25), na temelju njihova iskustva i povratnih informacija, te kako bi se s njima surađivalo pri upotrebi novih alata i materijala, među ostalim u pogledu pitanja kako postupati u digitalnim okružjima na siguran i etičan način i kako u vezi s time pružiti potporu učenicima;

| b) | stavljanje većeg naglaska na dobrobit i kvalitetu profesionalnog života učitelja i nastavnika, voditelja osposobljavanja, ravnatelja škola i drugog nastavnog osoblja kako bi se ublažio stres i spriječilo izgaranje na poslu. To bi moglo uključivati: olakšavanje pristupa kvalificiranim stručnjacima i službama za mentalno zdravlje i potporu, promicanje razvoja i/ili organizacije uzajamne potpore radi ublažavanja stresa i osiguravanje boljih mogućnosti osposobljavanja kada je riječ o otpornosti / mentalnoj dobrobiti u programima inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika i trajnog stručnog usavršavanja; |
| --- | --- |

b)

stavljanje većeg naglaska na dobrobit i kvalitetu profesionalnog života učitelja i nastavnika, voditelja osposobljavanja, ravnatelja škola i drugog nastavnog osoblja kako bi se ublažio stres i spriječilo izgaranje na poslu. To bi moglo uključivati: olakšavanje pristupa kvalificiranim stručnjacima i službama za mentalno zdravlje i potporu, promicanje razvoja i/ili organizacije uzajamne potpore radi ublažavanja stresa i osiguravanje boljih mogućnosti osposobljavanja kada je riječ o otpornosti / mentalnoj dobrobiti u programima inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika i trajnog stručnog usavršavanja;

u cilju podržavanja oporavka i dugoročne pripravnosti učitelja, nastavnika i voditelja osposobljavanja:

| c) | integriranje pristupa kombiniranog učenja u programe inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika (26) i trajnog stručnog usavršavanja (27) kako bi se nastavnom osoblju pomoglo da prilagode oblikovanje nastave u skladu sa svojim profesionalnim kontekstima i da steknu kompetencije za olakšavanje učenja u različitim unutarnjim i vanjskim okružjima i služeći se različitim alatima i zadacima; |
| --- | --- |

c)

integriranje pristupa kombiniranog učenja u programe inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika (26) i trajnog stručnog usavršavanja (27) kako bi se nastavnom osoblju pomoglo da prilagode oblikovanje nastave u skladu sa svojim profesionalnim kontekstima i da steknu kompetencije za olakšavanje učenja u različitim unutarnjim i vanjskim okružjima i služeći se različitim alatima i zadacima;

| d) | osiguravanje pristupa centrima stručnosti i odgovarajućim resursima za usmjeravanje i poboljšavanje pristupâ kombiniranog učenja. Podupiranje osoblja u području obrazovanja i osposobljavanja u razvijanju pristupa kombiniranog učenja u njihovim posebnim kontekstima s pomoću razmjena osoblja i uzajamnog učenja, stvarajući pritom snažne školske timove putem suradničkog učenja, mreža, projekata suradnje i zajednica prakse; |
| --- | --- |

d)

osiguravanje pristupa centrima stručnosti i odgovarajućim resursima za usmjeravanje i poboljšavanje pristupâ kombiniranog učenja. Podupiranje osoblja u području obrazovanja i osposobljavanja u razvijanju pristupa kombiniranog učenja u njihovim posebnim kontekstima s pomoću razmjena osoblja i uzajamnog učenja, stvarajući pritom snažne školske timove putem suradničkog učenja, mreža, projekata suradnje i zajednica prakse;

| e) | izrada smjernica za nove pristupe vrednovanju i završnim ispitima, uključujući na internetu, s odgovarajućim alatima za formativno i sumativno vrednovanje koji su prikladni za različite razine obrazovanja i osposobljavanja te za različita okruženja učenja; |
| --- | --- |

e)

izrada smjernica za nove pristupe vrednovanju i završnim ispitima, uključujući na internetu, s odgovarajućim alatima za formativno i sumativno vrednovanje koji su prikladni za različite razine obrazovanja i osposobljavanja te za različita okruženja učenja;

| f) | poticanje nastavnog osoblja da sudjeluje u istraživačkim projektima i istraživanjima, uključujući ispitivanje upotrebe zadataka u drugim okružjima za učenje i upotrebe digitalne tehnologije za potporu procesima učenja i poučavanja; |
| --- | --- |

f)

poticanje nastavnog osoblja da sudjeluje u istraživačkim projektima i istraživanjima, uključujući ispitivanje upotrebe zadataka u drugim okružjima za učenje i upotrebe digitalne tehnologije za potporu procesima učenja i poučavanja;

| 4. | podupru škole razmatranjem sljedećih mjera: |
| --- | --- |

4.

podupru škole razmatranjem sljedećih mjera:

u okviru izravnog odgovora na krizu:

| a) | osiguravanje alata i resursa za pristupe kombiniranog učenja, kao i smjernica za škole o učinkovitoj upotrebi tih alata i resursa (28); |
| --- | --- |

a)

osiguravanje alata i resursa za pristupe kombiniranog učenja, kao i smjernica za škole o učinkovitoj upotrebi tih alata i resursa (28);

| b) | mobiliziranje ili zapošljavanje dodatnog osoblja kako bi se omogućilo više vremena za pojedinačnu potporu u školi i izvanškolskim aktivnostima, ako je to moguće; |
| --- | --- |

b)

mobiliziranje ili zapošljavanje dodatnog osoblja kako bi se omogućilo više vremena za pojedinačnu potporu u školi i izvanškolskim aktivnostima, ako je to moguće;

| c) | podupiranje učinkovitih partnerstava za infrastrukturu i resurse među različitim pružateljima obrazovanja i osposobljavanja, uključujući lokalna i regionalna tijela, poduzeća, strukovne udruge, umjetnost, kulturnu baštinu, sport, prirodu, visoko obrazovanje i istraživačke institute, civilno društvo, industriju obrazovnih resursa (uključujući tehnologiju, izdavaštvo i drugu opremu za provedbu kurikuluma) te obrazovna istraživanja; |
| --- | --- |

c)

podupiranje učinkovitih partnerstava za infrastrukturu i resurse među različitim pružateljima obrazovanja i osposobljavanja, uključujući lokalna i regionalna tijela, poduzeća, strukovne udruge, umjetnost, kulturnu baštinu, sport, prirodu, visoko obrazovanje i istraživačke institute, civilno društvo, industriju obrazovnih resursa (uključujući tehnologiju, izdavaštvo i drugu opremu za provedbu kurikuluma) te obrazovna istraživanja;

| d) | podupiranje škola u praćenju i samoprocjeni svojih strategija uključivanja i praksi u vezi s pristupima kombiniranog učenja te u poduzimanju mjera potrebnih za uklanjanje nedostataka, što uključuje upotrebu alata EU-a (29); |
| --- | --- |

d)

podupiranje škola u praćenju i samoprocjeni svojih strategija uključivanja i praksi u vezi s pristupima kombiniranog učenja te u poduzimanju mjera potrebnih za uklanjanje nedostataka, što uključuje upotrebu alata EU-a (29);

| e) | pomaganje roditeljima, zakonskim skrbnicima i obiteljima da bolje razumiju okružja i alate za učenje te obrazovne zadatke putem sustavne komunikacije i usmjeravanja, a da im se pritom ne stvori dodatno opterećenje; |
| --- | --- |

e)

pomaganje roditeljima, zakonskim skrbnicima i obiteljima da bolje razumiju okružja i alate za učenje te obrazovne zadatke putem sustavne komunikacije i usmjeravanja, a da im se pritom ne stvori dodatno opterećenje;

za podržavanje dugoročnog oporavka i poboljšanje kapaciteta za organizacijske promjene

| f) | ulaganje u brzu internetsku povezivost u prostorijama škole i okružjima za učenje na daljinu, o čemu ovisi internetsko učenje, popraćeno planovima za održavanje i modernizaciju tehničke infrastrukture; |
| --- | --- |

f)

ulaganje u brzu internetsku povezivost u prostorijama škole i okružjima za učenje na daljinu, o čemu ovisi internetsko učenje, popraćeno planovima za održavanje i modernizaciju tehničke infrastrukture;

| g) | omogućivanje, gdje je to moguće i u skladu s nacionalnim i regionalnim zakonodavstvom i okolnostima, odgovarajuće razine autonomije za donošenje odluka na razini škole (odluke donose školski odbori, voditelji, ravnatelji) kako bi se olakšalo inovacije, reaktivnost i prilagodbu lokalnim i regionalnim potrebama; |
| --- | --- |

g)

omogućivanje, gdje je to moguće i u skladu s nacionalnim i regionalnim zakonodavstvom i okolnostima, odgovarajuće razine autonomije za donošenje odluka na razini škole (odluke donose školski odbori, voditelji, ravnatelji) kako bi se olakšalo inovacije, reaktivnost i prilagodbu lokalnim i regionalnim potrebama;

| h) | pružanje potpore ravnateljima škola, koji imaju ključnu ulogu u upravljanju organizacijskim promjenama i poboljšanjima u tijeku, s pomoću odgovarajućeg stručnog usavršavanja i smjernica za njihove uloge. Pružanje potpore školama i povezanim pružateljima obrazovanja i osposobljavanja u promišljanju o pristupima kombiniranog učenja u okviru njihovih postupaka strateškog planiranja i poboljšanja škola, što može uključivati upotrebu alata za samoprocjenu; |
| --- | --- |

h)

pružanje potpore ravnateljima škola, koji imaju ključnu ulogu u upravljanju organizacijskim promjenama i poboljšanjima u tijeku, s pomoću odgovarajućeg stručnog usavršavanja i smjernica za njihove uloge. Pružanje potpore školama i povezanim pružateljima obrazovanja i osposobljavanja u promišljanju o pristupima kombiniranog učenja u okviru njihovih postupaka strateškog planiranja i poboljšanja škola, što može uključivati upotrebu alata za samoprocjenu;

| i) | podupiranje dijaloga i umrežavanja različitih dionika, među ostalim obitelji, uključenih u učenje u prostorijama škole i drugim fizičkim okružjima i u učenje na daljinu kako bi se prikupile povratne informacije i ideje za budući razvoj iz različitih izvora. To bi trebalo uključivati i dijalog, smjernice i strategije za zaštitu sigurnosti djece i mladih te za osiguravanje povjerljivosti i zaštite njihovih podataka te sigurnosti i privatnosti u digitalnom svijetu; |
| --- | --- |

i)

podupiranje dijaloga i umrežavanja različitih dionika, među ostalim obitelji, uključenih u učenje u prostorijama škole i drugim fizičkim okružjima i u učenje na daljinu kako bi se prikupile povratne informacije i ideje za budući razvoj iz različitih izvora. To bi trebalo uključivati i dijalog, smjernice i strategije za zaštitu sigurnosti djece i mladih te za osiguravanje povjerljivosti i zaštite njihovih podataka te sigurnosti i privatnosti u digitalnom svijetu;

| j) | upotrebljavanje, kada je to moguće, dijela unutarnjih i/ili vanjskih mehanizama preispitivanja i osiguravanja kvalitete u određenoj školi za kombinaciju okružja i alata za učenje, pri čemu se uključuje evaluacija drugih pružatelja usluga osim škola ili evaluacija koja se putem njih provodi; |
| --- | --- |

j)

upotrebljavanje, kada je to moguće, dijela unutarnjih i/ili vanjskih mehanizama preispitivanja i osiguravanja kvalitete u određenoj školi za kombinaciju okružja i alata za učenje, pri čemu se uključuje evaluacija drugih pružatelja usluga osim škola ili evaluacija koja se putem njih provodi;

| 5. | iskoriste puni potencijal sredstava i stručnog znanja EU-a za reforme i ulaganja u infrastrukturu, alate i pedagogiju radi povećavanja otpornosti i pripravnosti škola kako bi bile spremne na buduće promjene, posebno Erasmus+, Mehanizam za oporavak i otpornost, Europski socijalni fond plus, Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), program Digitalna Europa, Obzor Europa i Instrument za tehničku potporu; |
| --- | --- |

5.

iskoriste puni potencijal sredstava i stručnog znanja EU-a za reforme i ulaganja u infrastrukturu, alate i pedagogiju radi povećavanja otpornosti i pripravnosti škola kako bi bile spremne na buduće promjene, posebno Erasmus+, Mehanizam za oporavak i otpornost, Europski socijalni fond plus, Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), program Digitalna Europa, Obzor Europa i Instrument za tehničku potporu;

| 6. | ulažu u istraživanje, praćenje i evaluaciju političkih izazova i učinka tih inicijativa na obrazovni ekosustav kako bi se iskoristila stečena iskustva i doprinijelo budućim reformama politika, uključujući na temelju iskustava učenika i prikupljenih podataka, ako su dostupni, kako bi se razvilo najbolje prakse i prilagođena rješenja umjetne inteligencije za poboljšanje programa učenja; |
| --- | --- |

6.

ulažu u istraživanje, praćenje i evaluaciju političkih izazova i učinka tih inicijativa na obrazovni ekosustav kako bi se iskoristila stečena iskustva i doprinijelo budućim reformama politika, uključujući na temelju iskustava učenika i prikupljenih podataka, ako su dostupni, kako bi se razvilo najbolje prakse i prilagođena rješenja umjetne inteligencije za poboljšanje programa učenja;

| 7. | poduzmu mjere i prate provedbu ove Preporuke u skladu s nacionalnim i regionalnim sustavima obrazovanja i osposobljavanja. Prema potrebi, u obzir uzmu sve mjere kojima se podupiru pristupi kombiniranog učenja u nacionalnim akcijskim planovima za provedbu europskog jamstva za djecu. |
| --- | --- |

7.

poduzmu mjere i prate provedbu ove Preporuke u skladu s nacionalnim i regionalnim sustavima obrazovanja i osposobljavanja. Prema potrebi, u obzir uzmu sve mjere kojima se podupiru pristupi kombiniranog učenja u nacionalnim akcijskim planovima za provedbu europskog jamstva za djecu.

POZIVA KOMISIJU DA, UZIMAJUĆI U OBZIR SUPSIDIJARNOST I NACIONALNE OKOLNOSTI:

| 1. | podupre provedbu Preporuke tako što će olakšati uzajamno učenje i razmjenu među državama članicama i svim relevantnim dionicima, podložno uvođenju i daljnjoj razradi mjera, s pomoću:






  i) | strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (30); |
| --- | --- | --- |

1.

podupre provedbu Preporuke tako što će olakšati uzajamno učenje i razmjenu među državama članicama i svim relevantnim dionicima, podložno uvođenju i daljnjoj razradi mjera, s pomoću:

i)

strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (30);

| ii) | nove europske platforme za digitalno obrazovanje i novog strukturiranog dijaloga s državama članicama, koji će se uspostaviti u okviru Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. kako bi se pružila potpora međusektorskoj suradnji u području digitalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

ii)

nove europske platforme za digitalno obrazovanje i novog strukturiranog dijaloga s državama članicama, koji će se uspostaviti u okviru Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. kako bi se pružila potpora međusektorskoj suradnji u području digitalnog obrazovanja;

| iii) | internetskih platformi i zajednica EU-a za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući platforme School Education Gateway i eTwinning te Europski skup alata za škole za promicanje uključivog obrazovanja i rješavanje problema ranog napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

iii)

internetskih platformi i zajednica EU-a za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući platforme School Education Gateway i eTwinning te Europski skup alata za škole za promicanje uključivog obrazovanja i rješavanje problema ranog napuštanja školovanja;

| 2. | podupre razvoj resursa u suradnji s državama članicama, koji bi se upotrebljavali na dobrovoljnoj osnovi, kao što su:






  i) | na dokazima utemeljene smjernice o oblikovanju nastave i organizacijskoj praksi škole u okviru pristupâ kombiniranog učenja, među ostalim o mogućim digitalnim alatima, pristupima procjeni i vrednovanju učenja te zaštiti podataka, privatnosti i sigurnosti na internetu; |
| --- | --- | --- |

2.

podupre razvoj resursa u suradnji s državama članicama, koji bi se upotrebljavali na dobrovoljnoj osnovi, kao što su:

i)

na dokazima utemeljene smjernice o oblikovanju nastave i organizacijskoj praksi škole u okviru pristupâ kombiniranog učenja, među ostalim o mogućim digitalnim alatima, pristupima procjeni i vrednovanju učenja te zaštiti podataka, privatnosti i sigurnosti na internetu;

| ii) | stvaranje i razmjena visokokvalitetnog digitalnog obrazovnog sadržaja, uz istraživanje potencijala europskog okvira za digitalne obrazovne sadržaje koji trenutačno razvija Komisija; |
| --- | --- |

ii)

stvaranje i razmjena visokokvalitetnog digitalnog obrazovnog sadržaja, uz istraživanje potencijala europskog okvira za digitalne obrazovne sadržaje koji trenutačno razvija Komisija;

| 3. | podupre mogućnosti za stručno usavršavanje i učenje za učitelje i nastavnike, voditelje osposobljavanja i drugo nastavno osoblje na sljedeće načine:






  i) | promicanjem masovnih otvorenih internetskih tečajeva o pristupima kombiniranog učenja za učitelje, nastavnike, voditelje osposobljavanja, ravnatelje škola i edukatore učitelja i nastavnika na platformi School Education Gateway i širokom upotrebom tih tečajeva za nastavno osoblje u školama; |
| --- | --- | --- |

3.

podupre mogućnosti za stručno usavršavanje i učenje za učitelje i nastavnike, voditelje osposobljavanja i drugo nastavno osoblje na sljedeće načine:

i)

promicanjem masovnih otvorenih internetskih tečajeva o pristupima kombiniranog učenja za učitelje, nastavnike, voditelje osposobljavanja, ravnatelje škola i edukatore učitelja i nastavnika na platformi School Education Gateway i širokom upotrebom tih tečajeva za nastavno osoblje u školama;

| ii) | razmjenom dobre prakse iz razmjena osoblja, projekata i mreža u okviru programa Erasmus+, uključujući putem internetske zajednice eTwinning, budućih akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ te centara strukovne izvrsnosti; |
| --- | --- |

ii)

razmjenom dobre prakse iz razmjena osoblja, projekata i mreža u okviru programa Erasmus+, uključujući putem internetske zajednice eTwinning, budućih akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ te centara strukovne izvrsnosti;

| iii) | promicanjem novog internetskog alata SELFIE za učitelje i nastavnike, kako bi im se pomoglo da razmotre svoje digitalne kompetencije i planiraju daljnja poboljšanja. Taj se alat temelji na alatu SELFIE za digitalno planiranje za cijelu školu kojim se može doprinijeti podupiranju učinkovitih pristupa kombiniranog učenja, uključujući u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. |
| --- | --- |

iii)

promicanjem novog internetskog alata SELFIE za učitelje i nastavnike, kako bi im se pomoglo da razmotre svoje digitalne kompetencije i planiraju daljnja poboljšanja. Taj se alat temelji na alatu SELFIE za digitalno planiranje za cijelu školu kojim se može doprinijeti podupiranju učinkovitih pristupa kombiniranog učenja, uključujući u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

| 4. | surađuje sa svim dionicima, među ostalim pružateljima softvera i hardvera, na načinima poboljšanja digitalne infrastrukture i alata i njihove upotrebe u vezi s obrazovanjem i osposobljavanjem te, osim toga, naglasi važnost povjerljivosti i zaštite podataka u tom kontekstu; |
| --- | --- |

4.

surađuje sa svim dionicima, među ostalim pružateljima softvera i hardvera, na načinima poboljšanja digitalne infrastrukture i alata i njihove upotrebe u vezi s obrazovanjem i osposobljavanjem te, osim toga, naglasi važnost povjerljivosti i zaštite podataka u tom kontekstu;

| 5. | podupre inicijative za daljnji razvoj i promicanje uključivog, pravičnog i kvalitetnog obrazovanja te mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve, posebno s obzirom na uključivanje učenika koji žive u raznim okolnostima koje utječu na njihov pristup određenim okružjima i alatima za učenje te uključivanje onih kojima je potrebna ciljana potpora u procesu učenja; |
| --- | --- |

5.

podupre inicijative za daljnji razvoj i promicanje uključivog, pravičnog i kvalitetnog obrazovanja te mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve, posebno s obzirom na uključivanje učenika koji žive u raznim okolnostima koje utječu na njihov pristup određenim okružjima i alatima za učenje te uključivanje onih kojima je potrebna ciljana potpora u procesu učenja;

| 6. | nastavi podupirati države članice koje provode reforme kako bi poboljšale kvalitetu i uključivost sustava obrazovanja i osposobljavanja i poduprle svoju digitalnu spremnost u skladu s ciljevima Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

6.

nastavi podupirati države članice koje provode reforme kako bi poboljšale kvalitetu i uključivost sustava obrazovanja i osposobljavanja i poduprle svoju digitalnu spremnost u skladu s ciljevima Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.;

| 7. | razmotri razvoj pristupa kombiniranog učenja u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, u redovitim izvješćima o napretku europskog prostora obrazovanja i Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. |
| --- | --- |

7.

razmotri razvoj pristupa kombiniranog učenja u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, u redovitim izvješćima o napretku europskog prostora obrazovanja i Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2021.

Za Vijeće

Predsjednica

S. KUSTEC

---

(1)  Zaključci Vijeća o suzbijanju krize u području obrazovanja i osposobljavanja uzrokovane bolešću COVID-19, (SL C 212 I, 26.6.2020., str. 9).

1

(2)  Vidjeti radni dokument službi Komisije SWD(2021) 219 final, dio 1., stranica 6. (bilješka 2.).

2

(3)  SL C 415, 1.12.2020., str. 22.

3

(4)  COM(2017) 673 final.

4

(5)  SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

5

(6)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

6

(7)  COM(2021) 102 final.

7

(8)  COM(2020) 274 final.

8

(9)  SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

9

(10)  COM(2021) 142 final.

10

(11)  SL C 189, 4.6.2018., str. 7.

11

(12)  SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

12

(13)  SL C 417, 2.12.2020., str. 1.

13

(14)  Potvrđena 30. studenoga 2020.

14

(15)  SL C 193, 9.6.2020., str. 11.

15

(16)  Na primjer, na razini EU-a Europska komisija pokreće inicijativu „HealthyLifestyle4All” („Zdrav način života za sve”), dvogodišnju kampanju kojom se sport i aktivan način života želi povezati s politikama u području zdravlja i prehrane te drugim politikama.

16

(17)  Vidjeti izvješće Zajedničkog istraživačkog centra The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets (Posljedice koje će COVID-19 vjerojatno imati na obrazovanje: promišljanja na temelju postojeće literature i novijih međunarodnih skupova podataka (Di Pietro, G.; Biagi, F.; Dinis Mota Da Costa, P.; Karpinski, Z. i Mazza, J., 2020.).

17

The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets

(18)  Početno strukovno obrazovanje i osposobljavanje obično se provodi na srednjoškolskoj razini i razini poslije srednjoškolskog obrazovanja, prije nego što se učenici zaposle. Odvija se u školskom okružju (uglavnom u učionici) ili u radnim okružjima poput centara za osposobljavanje i poduzeća, ovisno o nacionalnom sustavu obrazovanja i osposobljavanja te gospodarskim strukturama.

18

(19)  Zaključci Vijeća o ulozi rada s mladima u podupiranju razvoja ključnih životnih vještina mladih koje im olakšavaju uspješan prijelaz u odraslu dob, aktivno građanstvo i radni život, (SL C 189, 15.6.2017., str. 30).

19

(20)  Zaključci Vijeća o povećanju uloge sporta na lokalnoj razini u razvoju transverzalnih vještina, osobito među mladim ljudima, (SL C 172, 27.5.2015., str. 8).

20

(21)  Okvir za kombinirano učenje predstavljen u radnom dokumentu službi Komisije SWD (2021) 219 final može biti temelj za posebne mjere prilagođene situaciji u pojedinačnim zemljama.

21

(22)  Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje, (SL C 189, 4.6.2018., str. 1).

22

(23)  LifeComp obuhvaća tri područja kompetencija koja se preklapaju, a to su: „osobne” i „socijalne” kompetencije te kompetencije „učenja kako učiti”. Svako područje obuhvaća tri kompetencije: samoregulaciju, fleksibilnost, dobrobit (osobno područje); empatiju, komunikaciju, suradnju (socijalno područje); usmjerenost na razvoj, kritičko mišljenje i upravljanje učenjem (područje učenja kako učiti). Kompetencije u okviru LifeComp primjenjuju se na sva područja života i mogu se stjecati tijekom cijelog života u okviru formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

23

LifeComp

LifeComp

(24)  Europska komisija pokrenula je 5. listopada 2021. novi alat pod nazivom SELFIE za učitelje i nastavnike, koji nastavnom osoblju može pomoći pri planiranju razvoja svojih digitalnih kompetencija.

24

(25)  Platforma School Education Gateway već sadržava neke resurse o kombiniranom učenju namijenjene učiteljima, nastavnicima i voditeljima osposobljavanja.

25

School Education Gateway

(26)  Razdoblje formalnog školovanja kako bi se stekla priznata kvalifikacija radi zaposlenja kao učitelj ili nastavnik. Takvi programi obično se nude na odjelima za obrazovanje na sveučilištima ili u neovisnim ustanovama za obrazovanje učitelja i nastavnika (usp. pojmovnik u radnom dokumentu službi SWD (2021) 219 final).

26

(27)  Obrazovanje za stručnjake u bilo kojoj fazi njihove karijere kako bi unaprijedili svoju praksu (usp. pojmovnik u radnom dokumentu službi SWD (2021) 219 final).

27

(28)  Alat SELFIE može pomoći školama da promisle i prikupe dokaze o trenutačnoj situaciji i potrebama. Alat je modularan i škole ga mogu prilagoditi svojem specifičnom kontekstu.

28

(29)  U okviru Europskog skupa alata za škole za promicanje uključivog obrazovanja i rješavanje problema ranog napuštanja školovanja na raspolaganju je mnoštvo resursa i praktičnih primjera, kao i alat za samoprocjenu za škole.

29

(30)  SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

30

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/30

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 504/04)

Dana 6. prosinca 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10463. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10463. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/31

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10489 – BAXTER / HILL-ROM)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 504/05)

Dana 6. prosinca 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10489. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10489. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/32

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10439 – DP WORLD / SYNCREON)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 504/06)

Dana 23. studenoga 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10439. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10439. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/33

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 504/07)

Dana 2. prosinca 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10532. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10532. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/34

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 504/08)

Dana 12. studenoga 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10382. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10382. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/35

---

Obavijest namijenjena određenim osobama na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2014/145/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

(2021/C 504/09)

O sljedećim informacijama obavješćuju se g. Denis Valentinovič BEREZOVSKIJ (br. 4), g. Sergej Pavlovič CEKOV (br. 8), g. Sergej Vladimirovič ŽELEZNJAK (br. 17), g. Aleksandr Viktorovič VITKO (br. 19), g. Aleksandr Mihajlovič NOSATOV (br. 27), general-pukovnik Igor Nikolajevič (Mikolajovič) TURČENJUK (br. 32), g. Sergej Ivanovič MENJAILO (br. 37), gđa Olga Fjodorovna KOVITIDI (br. 38), g. Vladimir Anatoljevič Šamanov (br. 50), g. Aleksandr Jurjevič BORODAJ (br. 62), g. Aleksandr Vitaljevič HRJAKOV (br. 65), g. Marat Faatovič BAŠIROV (br. 66), g. Boris Vjačeslavovič GRIZLOV (br. 77), g. Mihail Vladimirovič DEGTJARJOV/DEGTJAREV (br. 79), g. Fjodor Dmitrijevič BEREZIN (br. 84), g. Miroslav Vladimirovič RUDENKO (br. 98), g. Vladimir Abdualievič VASILJEV (br. 108), g. Igor Vladimirovič LEBEDEV (br. 114), g. Aleksandr Mihailovič BABAKOV (br. 119), g. Oleg Konstantinovič AKIMOV (br. 121), g. Jevgenij Vjačeslavovič ORLOV (br. 131), g. Eduard Aleksandrovič BASURIN (br. 137), g. Andrej Valerjevič KARTAPOLOV (br. 149), g. Ruslan Ismailovič BALJBEK (br. 152), g. Dmitrij Anatoljevič BELIK (br. 154), g. Andrej Dmitrijevič KOZENKO (br. 155), gđa Svetlana Borisovna SAVČENKO (br. 156), g. Pavel Valentinovič ŠPEROV (br. 157), gđa Inna Nikolajevna GUZEJEVA (br. 162), gđa Natalija Ivanovna BEZRUČENKO (br. 163), gđa Olga Valerivna POZDNJAKOVA (br. 167), g. Aleksandr Vladimirovič DVORNIKOV (br. 183), g. Sergej Andrijevič DANILENKO (br. 184), gđa. Lidija Aleksandrovna BASOVA (br. 185) i g. Leonid Kronidovič RIŽENJKIN (br. 192), osobe navedene u Prilogu Odluci Vijeća 2014/145/ZVSP (1) i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) br. 269/2014 (2) o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine.

Vijeće razmatra mogućnost zadržavanja mjera ograničavanja protiv navedenih osoba s novim obrazloženjima. Te se osobe obavješćuju da do 22. prosinca 2021. na sljedeću adresu mogu podnijeti zahtjev Vijeću radi dobivanja predviđenih obrazloženja za njihovo uvrštenje na popis:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi /Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi /Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  SL L 78, 17.3.2014., str. 16.

(2)  SL L 78, 17.3.2014., str. 6.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/36

---

Obavijest namijenjena osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća 2014/145/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2196, i Uredbom Vijeća (EU) br.°269/2014, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2193 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

(2021/C 504/10)

Osobama navedenima u Prilogu Odluci Vijeća 2014/145/ZVSP (1), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2196 (2), i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) br. 269/2014 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2193 (4) o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine, skreće se pozornost na informacije u nastavku.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi te osobe trebalo uvrstiti na popis osoba, subjekata i tijela na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom 2014/145/ZVSP i Uredbom (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine. Razlozi za uvrštenje tih osoba na popis navedeni su u relevantnim unosima u tim prilozima.

Dotične osobe obavještava se o mogućnosti podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima relevantne države članice ili više država članica, kako je navedeno na internetskim stranicama iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 269/2014, u svrhu pribavljanja ovlaštenja za uporabu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja (usp. članak 4. Uredbe).

Dotične osobe mogu do 4. siječnja 2022. Vijeću podnijeti zahtjev za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštenju na navedeni popis, zajedno s popratnom dokumentacijom, na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Dotične osobe također se obavještava o mogućnosti osporavanja odluke Vijeća pred Općim sudom Europske unije, u skladu s uvjetima iz članka 275. drugog stavka i članka 263. četvrtog i šestog stavka Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

---

(1)  SL L 78, 17.3.2014., str. 16.

(2)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 14.

(3)  SL L 78, 17.3.2014., str. 6.

(4)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 4.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/37

---

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća 2014/145/ZVSP i Uredbom Vijeća (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

(2021/C 504/11)

Ispitanike se upućuje na informacije u nastavku u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

Pravne osnove za ovaj postupak obrade čine Odluka Vijeća 2014/145/ZVSP (2), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2196 (3), i Uredba Vijeća (EU) br. 269/2014 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2193 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest Odjel RELEX.1.C Glavne uprave za vanjske odnose – RELEX Glavnog tajništva Vijeća (GTV), s kojim se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sa službenikom GTV-a za zaštitu podataka može se stupiti u kontakt putem e-adrese:

Službenik za zaštitu podataka

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade jest uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom 2014/145/ZVSP, kako je izmijenjena Odlukom (ZVSP) 2021/2196, i Uredbom (EU) br. 269/2014, kako je provedena Provedbenom uredbom (EU) 2021/2193.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci 2014/145/ZVSP i Uredbi (EU) br. 269/2014.

Prikupljeni osobni podaci obuhvaćaju podatke potrebne za ispravno utvrđivanje identiteta dotične osobe, obrazloženje i druge povezane podatke.

Prikupljeni osobni podaci mogu se, prema potrebi, razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja, od trenutka kada mjere ograničavanja prestanu biti važeće ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka, ako su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) br. 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 78, 17.3.2014., str. 16.

(3)  SL L 445, 13.12.2021., str. 14.

(4)  SL L 78, 17.3.2014., str. 6.

(5)  SL L 445, 13.12.2021., str. 4.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/39

---

Obavijest namijenjena osobama i subjektu na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2020/1999, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2197, i Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2195, o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

(2021/C 504/12)

Osobama i subjektu navedenima u Prilogu Odluci Vijeća (ZVSP) 2020/1999 (1), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2197 (2), i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) 2020/1998 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2195 (4), o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava skreće se pozornost na informacije u nastavku.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi te osobe i subjekt trebalo uvrstiti na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke (ZVSP) 2020/1999 i Uredbe (EU) 2020/1998. Razlozi za uvrštenje tih osoba i subjekta na popis navedeni su u relevantnim unosima u tim prilozima.

Dotične osobe i subjekt upućuje se na mogućnost podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima relevantne države članice ili više njih, kako je navedeno na internetskim stranicama iz Priloga II. Uredbi (EU) 2020/1998, kako bi pribavili odobrenje za upotrebu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja (usp. članak 4. te uredbe).

Dotične osobe i subjekt mogu do 31. srpnja 2022. Vijeću podnijeti zahtjev, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštenju na navedeni popis, na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sve zaprimljene primjedbe uzet će se u obzir u svrhu periodičnog preispitivanja popisa uvrštenih osoba i subjekata koje Vijeće provodi na temelju članka 10. Odluke (ZVSP) 2020/1999.

---

(1)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 13.

(2)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 17.

(3)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 1.

(4)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 10.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/40

---

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

(2021/C 504/13)

U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ispitanicima se skreće pozornost na informacije u nastavku.

Pravna osnova za ovaj postupak obrade jesu Odluka (ZVSP) 2020/1999 (2), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2197 (3), i Uredba (EU) 2020/1998 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2195 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest odjel RELEX.1.C Glavne uprave za vanjske odnose – RELEX Glavnog tajništva Vijeća (GTV), s kojim se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sa službenikom GTV-a za zaštitu podataka može se stupiti u kontakt putem e-adrese:

Službenik za zaštitu podataka

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha je tog postupka obrade uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom (ZVSP) 2020/1999, kako je izmijenjena Odlukom (ZVSP) 2021/2197, i Uredbom (EU) 2020/1998, kako je provedena Provedbenom uredbom (EU) 2021/2195 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci (ZVSP) 2020/1999 i Uredbi (EU) 2020/1998.

Prikupljeni osobni podaci obuhvaćaju podatke potrebne za ispravno utvrđivanje identiteta dotične osobe, obrazloženje i eventualne druge povezane podatke.

Prikupljeni osobni podaci mogu se prema potrebi razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja, od trenutka kada mjere ograničavanja prestanu biti važeće ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka, ako su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 13.

(3)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 17.

(4)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 1.

(5)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 10.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/41

---

Obavijest namijenjena osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2013/255/ZVSP, kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2199, i Uredbe Vijeća (EU) br. 36/2012, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2194, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

(2021/C 504/14)

Osobama navedenima u Prilogu I. Odluci Vijeća 2013/255/ZSVP (1), kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2199 (2), i u Prilogu II. Uredbi Vijeća (EU) br. 36/2012 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2194 (4), o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji skreće se pozornost na informacije navedene u nastavku.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi te osobe trebalo uvrstiti na popis osoba i subjekata iz Priloga I. Odluci 2013/255/ZVSP i Priloga II. Uredbi (EU) br. 36/2012. Razlozi za uvrštenje tih osoba na popis navedeni su u relevantnim unosima u tim prilozima.

Dotične osobe upućuju se na mogućnost podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima relevantne države članice ili više njih kako je navedeno na internetskim stranicama iz Priloga III. Uredbi Vijeća (EU) br. 36/2012, kako bi pribavile odobrenje za upotrebu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja (usp. članak 16. te uredbe).

Dotične osobe mogu do 1. ožujka 2022. Vijeću podnijeti zahtjev, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštenju na navedeni popis na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sve zaprimljene primjedbe uzet će se u obzir u svrhu sljedećeg preispitivanja popisa uvrštenih osoba i subjekata koje Vijeće provodi na temelju članka 34. Odluke 2013/255/ZVSP i članka 32. stavka 4. Uredbe (EU) br. 36/2012.

Dotične osobe upućuju se i na mogućnost osporavanja odluke Vijeća pred Općim sudom Europske unije, u skladu s uvjetima iz članka 275. drugog stavka i članka 263. četvrtog i šestog stavka Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

---

(1)  SL L 147, 1.6.2013., str. 14.

(2)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 23.

(3)  SL L 16, 19.1.2012., str. 1.

(4)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 7.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/42

---

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2013/255/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

(2021/C 504/15)

Ispitanicima se u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1) skreće pozornost na informacije navedene u nastavku.

Pravnu osnovu za postupak obrade čine Odluka Vijeća 2013/255/ZVSP (2), kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2199 (3), i Uredba Vijeća (EU) br. 36/2012 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2194 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest Vijeće Europske unije koje zastupa glavni direktor RELEX-a (vanjski odnosi) Glavnog tajništva Vijeća, a služba zadužena za postupak obrade jest RELEX.1.C, s kojom se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade uspostava je i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom 2013/255/ZVSP, kako je provedena Provedbenom odlukom (ZVSP) 2021/2199, i Uredbom (EU) br. 36/2012, kako je provedena Provedbenom uredbom (EU) 2021/2194.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci 2013/255/ZVSP i Uredbi (EU) br. 36/2012.

Prikupljeni osobni podaci uključuju podatke potrebne za ispravno utvrđivanje identiteta dotične osobe, obrazloženje i druge s time povezane podatke.

Prikupljeni osobni podaci mogu se prema potrebi razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje pravâ ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja odnosno od trenutka kada mjere ograničavanja prestanu biti važeće ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka ako su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 147, 1.6.2013., str. 14.

(3)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 23.

(4)  SL L 16, 19.1.2012., str. 1.

(5)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 7.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/43

---

Obavijest namijenjena osobi na koju se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333, kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2198, i Uredbe Vijeća (EU) 2016/44, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2192, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

(2021/C 504/16)

Osobi koja je uvrštena na popis u prilozima II. i IV. Odluci Vijeća (ZVSP) 2015/1333 (1), kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2198 (2), te u Prilogu III. Uredbi Vijeća (EU) 2016/44 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2192 (4), o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji, skreće se pozornost na sljedeće informacije.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi osoba iz navedenih priloga trebala biti uvrštena na popis osoba i subjekata na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke (ZVSP) 2015/1333 i Uredbe (EU) 2016/44.

Dotičnu osobu obavješćujemo o mogućnosti podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima odgovarajuće države članice ili odgovarajućih država članica, kako je navedeno na internetskim stranicama iz Priloga IV. Uredbi (EU) br. 2016/44, kako bi pribavila odobrenje za upotrebu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja (usp. članak 8. Uredbe).

Dotična osoba može do 15. svibnja 2022. Vijeću podnijeti zahtjev, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njezinu uvrštenju na navedeni popis. Svi takvi zahtjevi šalju se na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C.

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sve zaprimljene primjedbe uzet će se u obzir u svrhu periodičnog preispitivanja popisa uvrštenih osoba i subjekata koje Vijeće provodi u skladu s člankom 17. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2015/1333 i člankom 21. stavkom 6. Uredbe (EU) 2016/44.

Dotičnu osobu obavještavamo i o mogućnosti osporavanja odluke Vijeća pred Općim sudom Europske unije, u skladu s uvjetima iz članka 275. drugog stavka i članka 263. četvrtog i šestog stavka Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

---

(1)  SL L 206, 1.8.2015., str. 34.

(2)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 21.

(3)  SL L 12, 19.1.2016., str. 1.

(4)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 1.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/44

---

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333 i Uredbe Vijeća (EU) 2016/44 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

(2021/C 504/17)

U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ispitanicima se skreće pozornost na sljedeće informacije.

Pravna osnova za taj postupak obrade jesu Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/1333 (2), kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/2198 (3), i Uredba Vijeća (EU) 2016/44 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/2192 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest Vijeće Europske unije koje zastupa glavni direktor RELEX-a (vanjski odnosi) Glavnog tajništva Vijeća, a služba zadužena za postupak obrade jest RELEX.1.C, s kojom se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C.

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade jest uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom (ZVSP) 2015/1333, kako je provedena Provedbenom odlukom (ZVSP) 2021/2198, i Uredbom (EU) 2016/44, kako je provedena Provedbenom uredbom (EU) 2021/2192.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci (ZVSP) 2015/1333 i Uredbi (EU) 2016/44.

Prikupljeni osobni podaci uključuju podatke potrebne za ispravnu identifikaciju dotične osobe, obrazloženje i druge povezane podatke.

Prikupljeni osobni podaci mogu se, prema potrebi, razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja odnosno od trenutka kada mjere ograničavanja prestanu biti važeće ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka, u slučaju da su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 206, 1.8.2015., str. 34.

(3)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 21.

(4)  SL L 12, 19.1.2016., str. 1.

(5)  SL L 445 I, 13.12.2021., str. 1.

---

Europska komisija

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/45

---

Tečajna lista eura (1)

13. prosinca 2021.

(2021/C 504/18)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1278 |
| JPY | japanski jen | 128,19 |
| DKK | danska kruna | 7,4362 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85158 |
| SEK | švedska kruna | 10,2310 |
| CHF | švicarski franak | 1,0418 |
| ISK | islandska kruna | 148,00 |
| NOK | norveška kruna | 10,1598 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,401 |
| HUF | mađarska forinta | 367,07 |
| PLN | poljski zlot | 4,6221 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9494 |
| TRY | turska lira | 16,0525 |
| AUD | australski dolar | 1,5795 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4388 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7967 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6651 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5420 |
| KRW | južnokorejski von | 1 333,60 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,9694 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,1777 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5210 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 155,54 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7678 |
| PHP | filipinski pezo | 56,731 |
| RUB | ruski rubalj | 82,8238 |
| THB | tajlandski baht | 37,612 |
| BRL | brazilski real | 6,3190 |
| MXN | meksički pezo | 23,5354 |
| INR | indijska rupija | 85,4225 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1278

JPY

japanski jen

128,19

DKK

danska kruna

7,4362

GBP

funta sterlinga

0,85158

SEK

švedska kruna

10,2310

CHF

švicarski franak

1,0418

ISK

islandska kruna

148,00

NOK

norveška kruna

10,1598

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,401

HUF

mađarska forinta

367,07

PLN

poljski zlot

4,6221

RON

rumunjski novi leu

4,9494

TRY

turska lira

16,0525

AUD

australski dolar

1,5795

CAD

kanadski dolar

1,4388

HKD

hongkonški dolar

8,7967

NZD

novozelandski dolar

1,6651

SGD

singapurski dolar

1,5420

KRW

južnokorejski von

1 333,60

ZAR

južnoafrički rand

17,9694

CNY

kineski renminbi-juan

7,1777

HRK

hrvatska kuna

7,5210

IDR

indonezijska rupija

16 155,54

MYR

malezijski ringit

4,7678

PHP

filipinski pezo

56,731

RUB

ruski rubalj

82,8238

THB

tajlandski baht

37,612

BRL

brazilski real

6,3190

MXN

meksički pezo

23,5354

INR

indijska rupija

85,4225

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/46

---

Izvješće o svim potencijalnim obvezama koje su nastale kao rezultat zadaća koje su Jedinstveni sanacijski odbor, Vijeće ili Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 obavljali za financijsku godinu 2020.

(2021/C 504/19)

Europski revizorski sud obavještava vas da je upravo objavio svoje izvješće o svim potencijalnim obvezama koje su nastale kao rezultat zadaća koje su Jedinstveni sanacijski odbor, Vijeće ili Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 obavljali za financijsku godinu 2020.

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: http://eca.europa.eu

---

Europska komisija

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/47

---

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. siječnja 2022..

(objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (1))

(2021/C 504/20)

Osnovne stope izračunane u skladu s Komunikacijom Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.). Ovisno o tome koja se referentna stopa primjenjuje potrebno je dodati i odgovarajuće marže kako je definirano u toj komunikaciji. Za diskontnu stopu to znači da se mora dodati marža od 100 baznih bodova. Uredbom Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 propisuje se da se, osim ako je u određenoj odluci predviđeno drukčije, i stopa povrata izračunava dodavanjem 100 baznih bodova na osnovnu stopu.

Izmijenjene stope označene su podebljanim slovima.

Prethodna tablica objavljena u SL C 472, 23.11.2021., str. 7.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2022 | ... | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2022

...

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  SL L 140, 30.4.2004., str. 1.

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/48

---

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(2021/C 504/21)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„BOLANDIN”

PDO-ES-N1876

Datum zahtjeva: 3. srpnja 2014..

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Bolandin

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 16. | Vino od prezrelog grožđa |
| --- | --- |

16.

Vino od prezrelog grožđa

4.   Opis vina

Crna vina

| — | Izgled: vina moraju imati najmanje intenzivnu dubinu boje. Ton: crvene boje s nijansama koje se kreću od ljubičaste u mladim vinima do crvene boje opeke u odležanim vinima. |
| --- | --- |

—

Izgled: vina moraju imati najmanje intenzivnu dubinu boje. Ton: crvene boje s nijansama koje se kreću od ljubičaste u mladim vinima do crvene boje opeke u odležanim vinima.

| — | Miris: vina moraju biti najmanje vrlo intenzivna, s aromama crnog i crvenog bobičastog voća. Odležana vina sadržavat će note začina i prženih okusa. |
| --- | --- |

—

Miris: vina moraju biti najmanje vrlo intenzivna, s aromama crnog i crvenog bobičastog voća. Odležana vina sadržavat će note začina i prženih okusa.

| — | Faza kušanja: vina moraju biti najmanje punog okusa. Uravnotežena. Dugotrajnog naknadnog okusa. Uravnotežene kiselosti. Note od bačvi (pržene i/ili pečene). |
| --- | --- |

—

Faza kušanja: vina moraju biti najmanje punog okusa. Uravnotežena. Dugotrajnog naknadnog okusa. Uravnotežene kiselosti. Note od bačvi (pržene i/ili pečene).

Hlapljiva kiselost:

| | ≤0,65 g/l octene kiseline kod mladih vina |
| --- | --- |

≤0,65 g/l octene kiseline kod mladih vina

| | ≤0,85 g/l octene kiseline kod odležanih vina |
| --- | --- |

≤0,85 g/l octene kiseline kod odležanih vina

Ako nisu navedene granične vrijednosti, potrebno je poštovati primjenjivo zakonodavstvo EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 130 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,5

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

130

Bijela vina

| — | Izgled: žute boje, mlada su vina boje slame, a fermentirana vina i/ili vina odležana u bačvama zlatne boje. Bistra i svijetla. |
| --- | --- |

—

Izgled: žute boje, mlada su vina boje slame, a fermentirana vina i/ili vina odležana u bačvama zlatne boje. Bistra i svijetla.

| — | Miris: vina moraju biti najmanje vrlo intenzivna, voćna i s notama tropskog voća. Odležana vina razvit će arome začina. |
| --- | --- |

—

Miris: vina moraju biti najmanje vrlo intenzivna, voćna i s notama tropskog voća. Odležana vina razvit će arome začina.

| — | Faza kušanja: vina moraju biti najmanje srednje punoće. Svježa i voćna. I mlada i odležana vina bit će uravnotežena. |
| --- | --- |

—

Faza kušanja: vina moraju biti najmanje srednje punoće. Svježa i voćna. I mlada i odležana vina bit će uravnotežena.

Hlapljiva kiselost:

| | ≤0,65 g/l octene kiseline kod mladih vina |
| --- | --- |

≤0,65 g/l octene kiseline kod mladih vina

| | ≤0,85 g/l octene kiseline kod odležanih vina |
| --- | --- |

≤0,85 g/l octene kiseline kod odležanih vina

Ako nisu navedene granične vrijednosti, potrebno je poštovati primjenjivo zakonodavstvo EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 170 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,5

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

170

Bijela vina od prezrelog grožđa

| — | Izgled: intenzivne, bistre i sjajne zlatnožute boje. |
| --- | --- |

—

Izgled: intenzivne, bistre i sjajne zlatnožute boje.

| — | Miris: vina moraju biti najmanje vrlo intenzivna. Arome meda, zrele dunje i smokve. Vrlo voćna. |
| --- | --- |

—

Miris: vina moraju biti najmanje vrlo intenzivna. Arome meda, zrele dunje i smokve. Vrlo voćna.

| — | Faza kušanja: vina moraju biti najmanje srednje punoće, zaokružena i masne teksture. Dugotrajnog naknadnog okusa. |
| --- | --- |

—

Faza kušanja: vina moraju biti najmanje srednje punoće, zaokružena i masne teksture. Dugotrajnog naknadnog okusa.

Hlapljiva kiselost:

| | ≤0,74 g/l octene kiseline kod mladih vina |
| --- | --- |

≤0,74 g/l octene kiseline kod mladih vina

| | ≤0,85 g/l octene kiseline kod odležanih vina |
| --- | --- |

≤0,85 g/l octene kiseline kod odležanih vina

| | ≤0,72 g/l + 0,06 g/l octene kiseline za svaki stupanj prirodne alkoholne jakosti koji prelazi 10 % volumena kod vina od grožđa zaraženog botritisom |
| --- | --- |

≤0,72 g/l + 0,06 g/l octene kiseline za svaki stupanj prirodne alkoholne jakosti koji prelazi 10 % volumena kod vina od grožđa zaraženog botritisom

Ako nisu navedene granične vrijednosti, potrebno je poštovati primjenjivo zakonodavstvo EU-a.

Napomena: Budući da je sadržaj šećera veći od 5 g/l, ta bijela vina od prezrelog grožđa mogu imati sadržaj sumporova dioksida i do 250 mg/l.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 250 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,5

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

250

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Ni u kojem slučaju ne može se smatrati da je proces starenja počeo prije 1. listopada godine berbe.

Postupak uzgoja

Gustoća sadnje u vinogradima s oznakom „Bolandin” ne smije biti manja od 2 400 trsova po hektaru.

b.   Najveći prinosi

| | Cabernet Sauvignon, Tempranillo i Merlot |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon, Tempranillo i Merlot

| | 7 500 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

7 500 kilograma grožđa po hektaru

| | 52 hektolitra po hektaru |
| --- | --- |

52 hektolitra po hektaru

| | Sauvignon Blanc i Chardonnay |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc i Chardonnay

| | 7 400 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

7 400 kilograma grožđa po hektaru

| | 48 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

48 hektolitara po hektaru

| | Syrah |
| --- | --- |

Syrah

| | 7 300 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

7 300 kilograma grožđa po hektaru

| | 51 hektolitar po hektaru |
| --- | --- |

51 hektolitar po hektaru

| | Moscatel de grano menudo (muškat sitnog zrna) |
| --- | --- |

Moscatel de grano menudo (muškat sitnog zrna)

| | 7 200 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

7 200 kilograma grožđa po hektaru

| | 28 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

28 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno područje Bolandin nalazi se u općini Ablitas (Autonomna zajednica Navarra) i sastoji se od sljedećih katastarskih parcela:

| | poligon 5: parcela 1 658, |
| --- | --- |

poligon 5: parcela 1 658,

| | poligon 5: parcela 1 659, |
| --- | --- |

poligon 5: parcela 1 659,

| | poligon 5: parcela 1 660, |
| --- | --- |

poligon 5: parcela 1 660,

| | poligon 5: parcela 1 661, |
| --- | --- |

poligon 5: parcela 1 661,

| | poligon 5: parcela 1 662, |
| --- | --- |

poligon 5: parcela 1 662,

| | poligon 5: parcela 1 663, |
| --- | --- |

poligon 5: parcela 1 663,

| | poligon 5: parcela 1 884, |
| --- | --- |

poligon 5: parcela 1 884,

| | poligon 5, parcela 1 885 i čestica A dijelom, E, F, G i H. |
| --- | --- |

poligon 5, parcela 1 885 i čestica A dijelom, E, F, G i H.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE GRANO MENUDO (MUŠKAT SITNOG ZRNA) |
| --- | --- |

MOSCATEL DE GRANO MENUDO (MUŠKAT SITNOG ZRNA)

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

8.   Opis povezanosti

Okolno područje (prirodni čimbenici)

Bolandin je ime povijesne lokacije koja se nalazi u općini Ablitas (Navarra). Priznata je u katastarskom registru Navarre i nacionalnim kartama koje je izdao Španjolski nacionalni geografski institut. Područje Bolandin prostire se na oko 170 hektara. „Bolandin” je i ime trigonometrijske točke koja se nalazi na razgraničenom području.

U nekim dokumentima „Bolandin” je napisan sa slovom „V” jer u Navarri postoje dva službena jezika: kastiljski španjolski (u kojem ime počinje s „V” i ima naglasak) i baskijski (u kojem ono počinje s „B” i nema naglasak). U baskijskom nema naglasaka ni slova „V”.

Na temelju anketa i ispitivanja koje je provela Katedra za vinogradarstvo na Odsjeku za poljoprivredu i hranu Sveučilišta La Rioja, područje je razgraničeno prema sljedećim prirodnim čimbenicima: tlo, topografija i klima.

Tlo i topologija

Razgraničeno područje obuhvaća malu visoravan u najvišem dijelu područja Bolandin i njezine obronke, koji se spuštaju prema dolini na jugoistočnoj strani, jugozapadno od područja Bolandin. Potpuno se razlikuje od okolnih područja zbog svoje nadmorske visine, nagiba, izloženosti i vrsta tla.

Gornji dio visoravni (na kojem se nalazi vinarija) čini crvena glina koja potječe iz aragonskog doba kontinentalnog tercijarnog razdoblja. Ispod strmine koja okružuje ostatke terasa pruža se široka padina prema jugozapadu s blagim nagibom od 5 %. Tu se nalazi većina vinograda. Padine se sastoje od šljunka, pijeska i gline koji potječu iz trećeg pleistocenskog doba kvartarnog razdoblja.

Od granica područja Bolandin reljef je ravan i uglavnom nastao od glacijalnih naslaga iz drugog pleistocenskog doba kvartarnog razdoblja, odnosno od materijala mlađih od onih koji čine područje Bolandin.

Njegova je nadmorska visina od oko 324 do 369 metara, odnosno znatno niža od raspona nadmorske visine ZOI-ja „Navarra” (od 400 do 500 m).

Klima

Područje Bolandin nalazi se na padini okrenutoj jugu, pa čestica ima jedinstvenu mezoklimu s puno izloženosti sunčevoj svjetlosti.

Prosječna količina oborina u posljednjih 7–12 sezona bila je vrlo niska u usporedbi s prosjekom za ZOI „Navarra” (450–700 mm) i iznosila je 354–379 mm godišnje.

Vjetar je još jedan odlučujući čimbenik: sjeverozapadni Cierzo prevladava 70 % danâ. Riječ je o vrlo suhom vjetru koji ograničava razvoj svih bolesti.

Na razgraničenom području temperature su više, a kiše je manje od prosjeka za ZOI „Navarra”. Područje ima izrazito kontinentalnu klimu sa sredozemnim utjecajem. Godišnja doba prilično su različita: hladne zime, topla, gotovo nepostojeća proljeća i jeseni te vrlo topla, duga i suha ljeta. To znatno utječe na raspon temperatura i količinu oborina.

Najviše temperature ljeti vrlo su visoke (iznad 35 oC), a na tom području često se zabilježe najviše temperature u cijeloj Navarri i dolini rijeke Ebro. Najniže temperature u prosincu i siječnju vrlo su niske, od –6 do –8 oC. Prosječna godišnja temperatura za više je od 1 oC viša od temperature u području pod ZOI-jem „Navarra”.

Ljudski čimbenici

Vinova loza stoljećima je jedan od najvažnijih usjeva koji se uzgajaju na području Bolandin. Nekad se to područje navodnjavalo kanalom Lodosa primjenom elevacije. Navodnjavano područje uglavnom se sastojalo od vinograda zasađenih stoljetnom lozom od koje se proizvodilo vino izvrsne kvalitete koje se punilo u boce i stavljalo na tržište pod imenom „Bolandin”.

Danas stručnjaci za tehnike upravljanja nasadima vinove loze, ovisno o klimi i rastu tijekom godine, izabiru najbolje opcije (odabir biljnog materijala, navodnjavanje, upravljanje lisnom površinom, ograničavanje prinosa, upravljanje ishranom i sredstvima za zaštitu vinove loze) radi stvaranja najbolje sirovine. Stručnjaci planiraju razne posebne prakse na godišnjoj razini, kao što je prorjeđivanje grozdova radi kontrole prinosa i uklanjanje lišća na strani na kojoj sunce ujutro obasjava grozdove jer to pospješuje proces dozrijevanja. Lišće koje sunce obasjava navečer ne uklanja se jer bi to moglo uzrokovati da se grožđe sasuši. Potonja praksa pomaže i u sprječavanju širenja bolesti jer poboljšava protok zraka oko grozdova.

Budući da su i oborine i relativna vlažnost zraka vrlo niske i da je tlo vrlo suho, dostupnost izvora vode za navodnjavanje i mogućnost kontrole navodnjavanja znači da je moguće izravno utjecati na proces dozrijevanja i postići optimalne razine te kontinuirano osiguravati najbolje uvjete uzgoja i proizvodnje biljaka. Navodnjavanjem se upravlja vrlo pažljivo i vodi se računa o kvaliteti, a ne količini, kako bi se dobilo grožđe koje je zrelo i uravnoteženo.

Opis vina

Pojedinosti o proizvodu: kvaliteta ili svojstva proizvoda koji se u osnovi ili isključivo pripisuju zemljopisnoj sredini.

Na temelju fiziološkog ponašanja biljaka zbog klimatskih uvjeta, bitne karakteristike vina su sljedeće:

Crna vina: vina intenzivnije boje, s većim ukupnim sadržajem polifenola i suhim ekstraktom. Vina s visokim stupnjem polimerizacije, zrelosti, profinjenosti i svilenkastim taninima. Punog okusa, bez trpkosti i vrlo bogata.

Umjereno visoke alkoholne jakosti.

Uravnotežene kiselosti, koja nikad nije jako visoka. Razina jabučne kiseline posebno je niska zbog izgaranja organskih kiselina uzrokovanog visokim temperaturama ljeti. To znači da ta vina nikad ne uzrokuju oštar kiseli osjet.

Vrlo niske razine aromatskih spojeva iz obitelji pirazina. Vina od sorti Syrah, Merlot i Cabernet voćnija su nego što je uobičajeno jer su arome više voćne nego biljne.

Vrlo zreli spojevi fenola, koji ograničavaju afinitet vina prema kisiku, čime se izbjegava prisutnost reduktivnih aroma sumpora. Dobivena vina vrlo su aromatična i izražajna.

Zbog visoke koncentracije polifenola starenje i oksidacija su spori, što znači da vina imaju dugi rok trajanja i da dobro stare.

Osim obilježja na koja utječe klima, ostale posebnosti crnih vina posljedica su svojstava tla i topografskih obilježja razgraničenog područja:

| — | Uravnotežena, s dobrim sadržajem alkohola i visokim sadržajem polifenola. |
| --- | --- |

—

Uravnotežena, s dobrim sadržajem alkohola i visokim sadržajem polifenola.

| — | Sorte s dugim ciklusom uzgoja, kao što je Cabernet Sauvignon, dobro su se prilagodile okolišu. To rezultira potpunim dozrijevanjem čvrstih dijelova i vinima s visokim sadržajem polifenola. |
| --- | --- |

—

Sorte s dugim ciklusom uzgoja, kao što je Cabernet Sauvignon, dobro su se prilagodile okolišu. To rezultira potpunim dozrijevanjem čvrstih dijelova i vinima s visokim sadržajem polifenola.

| — | Dobra razina kiselosti, što znači da vina dobro stare i imaju dugi rok trajanja nakon punjenja u boce. |
| --- | --- |

—

Dobra razina kiselosti, što znači da vina dobro stare i imaju dugi rok trajanja nakon punjenja u boce.

| — | Vina zrelih, vrlo intenzivnih aroma, uključujući note svježeg voća. |
| --- | --- |

—

Vina zrelih, vrlo intenzivnih aroma, uključujući note svježeg voća.

Bijela vina: jednako fiziološko ponašanje biljaka zbog zemljopisnog okruženja znači da bijela vina imaju uravnoteženu kiselost i umjereno visok sadržaj alkohola. Zbog optimalne fenolne zrelosti imaju intenzivne, izražajne arome, koje su s vremenom i dalje svježe, te dobar volumen i strukturu.

Bijela vina od prezrelog grožđa: i u ovom slučaju zemljopisno okruženje zaslužno je za više svojstava, kao što su uravnotežena kiselost, dobar ukupni sadržaj alkohola, intenzivan voćni okus, punoća i sjajna zlatna boja.

Povezanost

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i svojstava proizvoda:

Vina s oznakom Bolandin razlikuju se od drugih vina zbog prirodnih uvjeta razgraničenog područja i ljudskih čimbenika vidljivih u odabiru sorti, uzgojnih postupaka i vrsta koje najbolje odgovaraju tim prirodnim uvjetima.

Međudjelovanje tih prirodnih čimbenika i ljudske stručnosti omogućuje dobivanje proizvoda koji je jedinstven, specifičan i ima vlastita posebna obilježja koja ga izdvajaju od drugih vina.

Položaj razgraničenog područja na samom jugu regije Navarre ima velik utjecaj na njegovu klimu jer su toplinska suma i maksimalne temperature najviše u regiji. Taj je utjecaj dodatno pojačan orijentacijom padina razgraničenog područja prema jugu, pa su na lokalnoj razini u vinogradima razgraničenog područja temperature znatno više, a relativna vlažnost zraka vrlo niska.

Količina oborina na razgraničenom području ujedno je najniža u regiji iz sljedećih razloga:

| — | kiša s juga: zbog učinka fena kiša koja pada na južnoj strani planina Sierra de Moncayo ne dopire do sjeverne doline tih planina, u kojoj se nalazi razgraničeno područje Bolandin; |
| --- | --- |

—

kiša s juga: zbog učinka fena kiša koja pada na južnoj strani planina Sierra de Moncayo ne dopire do sjeverne doline tih planina, u kojoj se nalazi razgraničeno područje Bolandin;

| — | kiša sa sjevera: s obzirom na učinak koji nastaje zbog blizine rijeke Ebro, kiša sa sjevera ne dopire južno od rijeke, gdje se nalazi razgraničeno područje. Taj je učinak pojačan time što toj kiši prethode sjeverni vjetrovi koji svojim niskim temperaturama smanjuju relativnu vlažnost zraka i tako pridonose suhoći. |
| --- | --- |

—

kiša sa sjevera: s obzirom na učinak koji nastaje zbog blizine rijeke Ebro, kiša sa sjevera ne dopire južno od rijeke, gdje se nalazi razgraničeno područje. Taj je učinak pojačan time što toj kiši prethode sjeverni vjetrovi koji svojim niskim temperaturama smanjuju relativnu vlažnost zraka i tako pridonose suhoći.

Te posebnosti klime imaju fiziološki učinak na vinovu lozu, što ima jasne posljedice na analitička i organoleptička svojstva vina Bolandin.

Najvažnija svojstva vina, na kojima se temelji njihova prepoznatljivost kao rezultat fiziološkog ponašanja vinove loze u tim klimatskim uvjetima, su sljedeća:

| — | Crna vina intenzivnije su boje, s većim indeksom ukupnih polifenola i polimerizacijom, zrelošću, profinjenošću i svilenkastim taninima, što znači da su punog okusa, bez trpkosti i vrlo bogata. |
| --- | --- |

—

Crna vina intenzivnije su boje, s većim indeksom ukupnih polifenola i polimerizacijom, zrelošću, profinjenošću i svilenkastim taninima, što znači da su punog okusa, bez trpkosti i vrlo bogata.

Arome su voćnije i manje biljne nego obično jer su razine pirazinskih aromatskih spojeva prisutnih u vinima od sorti kao što su Syrah, Merlot i Cabernet Sauvignon vrlo niske.

| — | Crna vina, bijela vina i bijela vina od prezrelog grožđa imaju visok sadržaj alkohola, što pojačava dojam bogatstva i slatkoće na nepcu. |
| --- | --- |

—

Crna vina, bijela vina i bijela vina od prezrelog grožđa imaju visok sadržaj alkohola, što pojačava dojam bogatstva i slatkoće na nepcu.

| — | Crna vina, bijela vina i bijela vina od prezrelog grožđa uravnotežene su kiselosti, koja nikad nije jako visoka. Razina jabučne kiseline posebno je niska zbog izgaranja organskih kiselina uzrokovanog visokim temperaturama ljeti tijekom dozrijevanja. To znači da ni crna ni bijela vina ni bijela vina od prezrelog grožđa nikad nisu oštro kisela, što može biti slučaj kod vina iz drugih sjevernijih podzona u kojima su razine jabučne kiseline veće. |
| --- | --- |

—

Crna vina, bijela vina i bijela vina od prezrelog grožđa uravnotežene su kiselosti, koja nikad nije jako visoka. Razina jabučne kiseline posebno je niska zbog izgaranja organskih kiselina uzrokovanog visokim temperaturama ljeti tijekom dozrijevanja. To znači da ni crna ni bijela vina ni bijela vina od prezrelog grožđa nikad nisu oštro kisela, što može biti slučaj kod vina iz drugih sjevernijih podzona u kojima su razine jabučne kiseline veće.

| — | Crna vina, bijela vina i bijela vina od prezrelog grožđa imaju vrlo zrele spojeve fenola, koji ograničavaju afinitet vina prema kisiku, čime se izbjegava prisutnost reduktivnih aroma sumpora. Dobivena vina vrlo su aromatična i izražajna. |
| --- | --- |

—

Crna vina, bijela vina i bijela vina od prezrelog grožđa imaju vrlo zrele spojeve fenola, koji ograničavaju afinitet vina prema kisiku, čime se izbjegava prisutnost reduktivnih aroma sumpora. Dobivena vina vrlo su aromatična i izražajna.

| — | Zbog visoke koncentracije polifenola starenje i oksidacija su u crnim vinima, bijelim vinima i bijelim vinima od prezrelog grožđa spori, što znači da vina imaju dugi rok trajanja i da dobro stare. |
| --- | --- |

—

Zbog visoke koncentracije polifenola starenje i oksidacija su u crnim vinima, bijelim vinima i bijelim vinima od prezrelog grožđa spori, što znači da vina imaju dugi rok trajanja i da dobro stare.

| — | Bijela vina od prezrelog grožđa masna su, s vrlo visokom ukupnom alkoholnom jakošću i zlatnožutom bojom zbog dugog izlaganja sunčevoj svjetlosti, što rezultira zlatnom bojom proizvoda. Nedostatak kiše omogućuje prezrijevanje tijekom duljeg razdoblja, što kulminira dobrim intenzitetom aroma zrelog voća, meda i citrusnih nota. |
| --- | --- |

—

Bijela vina od prezrelog grožđa masna su, s vrlo visokom ukupnom alkoholnom jakošću i zlatnožutom bojom zbog dugog izlaganja sunčevoj svjetlosti, što rezultira zlatnom bojom proizvoda. Nedostatak kiše omogućuje prezrijevanje tijekom duljeg razdoblja, što kulminira dobrim intenzitetom aroma zrelog voća, meda i citrusnih nota.

Geološki sastav tla razgraničenog područja je glinovit. Ta glinovita tla pripadaju vrsti koja se naziva „glineni škriljevac”. Te nakupine u tlu obično imaju visok sadržaj soli, što znači da poljoprivredna tla na razgraničenom području imaju povišeni salinitet (utvrđen testovima prema parametru električne vodljivosti = 0,5 – 2,5 dS/m), znatno viši nego na drugim područjima.

S obzirom na višu vodljivost tla, vinova loza mora se boriti s dodatnim osmotskim tlakom koji nastaje zbog visoke koncentracije otopljenih tvari u tlu. Kao i svaka druga biljka, i vinova loza pri upijanju vode iz tla treba prikupiti veliku količinu otopljenih tvari (uglavnom minerala i soli) u svojoj unutrašnjosti i soku u svim fazama vegetacijskog ciklusa. Zbog toga vinova loza uspijeva na toj vrsti tla, a to ima i izravan utjecaj na sastav grozdova jer ujedno sadržavaju veću koncentraciju soli i minerala u pulpi, ali i u kožici.

Veća koncentracija soli i minerala izravno se prenosi i na vina, što rezultira vinima s vrlo visokim sadržajem suhe tvari. To svojstvo znači da su vina vrlo punog i bogatog okusa s blago slanim notama. To je jedno od najupečatljivijih svojstava vina proizvedenih na razgraničenom području Bolandin.

Osim prirodnih uvjeta, jedinstvena svojstva vinima daju i ljudski čimbenici i stručnost jer odluke donesene u pripremanju vinograda i tijekom uzgoja maksimalno povećavaju jedinstvenost koju pruža prirodni okoliš.

Primjer toga vidljiv je u izboru sorti, koje su jedinstvene za to područje i dobro prilagođene specifičnim uvjetima razgraničenog područja Bolandin.

Sve uzgojene sorte genetski su dobro prilagođene ekstremnim toplinskim uvjetima na razgraničenom području. Glavna prilagodba temelji se na odabiru sorti vinove loze s velikim potencijalom za sintezu organskih kiselina (vinska kiselina) kako bi se dobila vina koja su uravnotežena pri kušanju. Ta se ravnoteža temelji na kompenziranju osvježavajuće komponente koju pružaju prirodne kiseline u vinu, velike alkoholne jakosti i punog okusa tipičnog za razgraničeno područje.

Još jedna prilagodba nastala zbog ljudskog čimbenika specifičnog za Bolandin su strategije uzgoja kojima se nastoje dobiti umjereni do niski prinosi. Ti ograničeni prinosi, koji nikad ne prelaze 7 500 kg/ha, daju vrlo kvalitetna vina u smislu da su voćne arome vrlo intenzivne i zrele. Ujedno su vrlo intenzivna na nepcu, s dobrom strukturom koju osigurava visoka koncentracija ukupnih polifenola. Ti polifenoli mogu biti i vrlo zreli u crnim vinima, koja su blaga i skladna.

Stoga, s obzirom na prethodno navedene prirodne čimbenike (klima, tlo i topografija) i ljudske čimbenike koji oblikuju razne vinogradarske i enološke postupke, analitička svojstva vina razlikuju se od svojstava vina proizvedenih u području koje nosi ZOI „Navarra”, kao što je vidljivo iz sljedeće poredbene tablice:

USPOREDBA VINA S OZNAKOM ZOI „NAVARRA” I VINA „BOLANDIN”

(PARAMETAR: ZOI NAVARRA/BOLANDIN)

| | ZOI „Navarra” | „Bolandin” |
| --- | --- | --- |
| BIJELA VINA | | |
| STVARNA ALKOHOLNA JAKOST (% VOL.): | ≥10,50 | ≥12,5 |
| UKUPNO SO2 (mg/l) | ≤190 | ≤170 |
| SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, MLADA VINA (g/l octene kiseline) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, ODLEŽANA VINA (g/l octene kiseline) | ≤1 | ≤0,85 |
| CRNA VINA | | |
| STVARNA ALKOHOLNA JAKOST (% VOL.) | ≥11,50 | ≥12,5 |
| UKUPNO SO2 (mg/l) | ≤140 | ≤130 |
| INTENZITET BOJE (DO420 + DO520 + DO620) u.a.cm. | ≥4,5 | ≥8 |
| TPI (DO280) | – | >55 |
| SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, MLADA VINA (g/l octene kiseline) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, ODLEŽANA VINA (g/l octene kiseline) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| BIJELA VINA KASNE BERBE ILI OD PREZRELOG GROŽĐA | | |
| STVARNA ALKOHOLNA JAKOST (% VOL.) | ≥10,50 | ≥12,5 |
| UKUPNO ŠEĆERA (g/l) | ≥45 | ≥60 |
| UKUPNO SO2 (mg/l) | ≤300 | ≤250 |
| SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, MLADA VINA (g/l octene kiseline) | ≤0,75 | ≤0,74 |
| SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, ODLEŽANA VINA (g/l octene kiseline) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| HLAPLJIVA KISELOST, GROŽĐE ZARAŽENO BOTRITISOM (octena kiselina) | ≤0,78  g + (1 ) | ≤0,72 + (1 ) |
| NAJVEĆI PRINOS (KG/HA) | | |
| TEMPRANILLO | 8 000 | 7 500 |
| CABERNET SAUVIGNON | 8 000 | 7 500 |
| MERLOT | 8 000 | 7 500 |
| SYRAH | 8 000 | 7 300 |
| CHARDONNAY | 8 000 (IZNIMKA 9 200 ) | 7 400 |
| SAUVIGNON BLANC | 8 000 (IZNIMKA 9 200 ) | 7 400 |
| MOSCATEL GRANO MENUDO (MUŠKAT SITNOG ZRNA) | 8 000 (IZNIMKA 9 200 ) | 7 200 |

ZOI „Navarra”

„Bolandin”

BIJELA VINA

STVARNA ALKOHOLNA JAKOST (% VOL.):

≥10,50

≥12,5

UKUPNO SO2 (mg/l)

≤190

≤170

SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, MLADA VINA (g/l octene kiseline)

≤0,75

≤0,65

SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, ODLEŽANA VINA (g/l octene kiseline)

≤1

≤0,85

CRNA VINA

STVARNA ALKOHOLNA JAKOST (% VOL.)

≥11,50

≥12,5

UKUPNO SO2 (mg/l)

≤140

≤130

INTENZITET BOJE (DO420 + DO520 + DO620) u.a.cm.

≥4,5

≥8

TPI (DO280)

–

>55

SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, MLADA VINA (g/l octene kiseline)

≤0,75

≤0,65

SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, ODLEŽANA VINA (g/l octene kiseline)

≤0,9

≤0,85

BIJELA VINA KASNE BERBE ILI OD PREZRELOG GROŽĐA

STVARNA ALKOHOLNA JAKOST (% VOL.)

≥10,50

≥12,5

UKUPNO ŠEĆERA (g/l)

≥45

≥60

UKUPNO SO2 (mg/l)

≤300

≤250

SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, MLADA VINA (g/l octene kiseline)

≤0,75

≤0,74

SADRŽAJ HLAPLJIVIH KISELINA, ODLEŽANA VINA (g/l octene kiseline)

≤0,9

≤0,85

HLAPLJIVA KISELOST, GROŽĐE ZARAŽENO BOTRITISOM (octena kiselina)

≤0,78  g + (1 )

≤0,72 + (1 )

NAJVEĆI PRINOS (KG/HA)

TEMPRANILLO

8 000

7 500

CABERNET SAUVIGNON

8 000

7 500

MERLOT

8 000

7 500

SYRAH

8 000

7 300

CHARDONNAY

8 000 (IZNIMKA 9 200 )

7 400

SAUVIGNON BLANC

8 000 (IZNIMKA 9 200 )

7 400

MOSCATEL GRANO MENUDO (MUŠKAT SITNOG ZRNA)

8 000 (IZNIMKA 9 200 )

7 200

(1) + 0,06 g/l za svaki stupanj prirodne alkoholne jakosti koji prelazi 10 % volumena

Važno je imati na umu da se razgraničeno područje prostire na oko 170 hektara te da se na njemu trenutačno ne nalaze druge loze ni vinarije osim onih koje pripadaju podnositelju zahtjeva, koji posjeduje ukupno oko 205 hektara. Drugi proizvođači mogu se služiti registriranom oznakom ako se ubuduće budu osnivali na razgraničenom području, uz uvjet da ispunjavaju uvjete navedene u specifikaciji proizvoda. To je posve vjerojatan scenarij jer se razgraničeno područje prostire na oko 170 hektara i stoga ima prostora za više proizvođača i/ili vinarija.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

nacionalno zakonodavstvo

| | Vrsta dodatnog uvjeta: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Vina se moraju puniti u boce na području proizvodnje jer za sva vina obuhvaćena oznakom proces završava nakon druge faze odležavanja u boci. Postupkom redukcije u tom razdoblju povećava se kvaliteta vina i zaokružuje njihov okus. Spremna su za konzumaciju kad postignu organoleptička svojstva utvrđena za svaku vrstu vina.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://goo.gl/UZCXBV

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

| 14.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 504/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 504/57

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2021/C 504/22)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

„Vincisgrassi alla maceratese”

EU br.: TSG-IT-02658 – 17. veljače 2021.

Država članica ili treća zemlja: Italija

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Vincisgrassi alla maceratese”

2.   Vrsta proizvoda [iz priloga xi.]

Razred 2.21. Pripremljena gotova jela.

3.   Razlozi za evidentiranje

3.1.   Proizvod

☐ čiji način proizvodnje, prerada ili sastav odgovara tradicionalnoj praksi za predmetni proizvod odnosno prehrambeni artikl;

☒ koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se upotrebljavaju tradicionalno.

Iz povijesnih se istraživanja vidi da se u pokrajini Macerata tradicionalno koriste posebni sastojci: proizvodnja tjestenine od jaja s kuhanim vinom ili Marsalom, crvenim umakom od nemljevenog mesa s koštanom srži i iznutricama peradi za pripremu začina.

3.2.   Riječ je o nazivu

☒ koji se tradicionalno upotrebljava za označivanje određenog proizvoda;

☐ kojim se opisuju tradicionalna svojstva ili specifična svojstva proizvoda.

Izraz „Vincisgrassi alla Maceratese”– za koji se traži registracija – odnosi se na zapečenu tjesteninu koja se kontinuirano proizvodi uglavnom u pokrajini Macerata više od 80 godina te je njezina proizvodnja tradicija koja se prenosi usmenim putem.

Jelo se priprema tako što se slojevi tjestenine od jaja slažu naizmjence s umakom od mesa i iznutrica peradi, svinjetinom i teletinom te s bešamelom i ribanim sirom. Prema mnogobrojnim izvorima, među receptima iz regije Marke Vincisgrassi je najčešće jelo. Recept koji je opisan u specifikaciji povijesno je standardiziran i nalazi se u redovnoj ponudi restorana i trgovina delikatesa na području na kojem je ta tradicija nastala.

4.   Opis

4.1.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka i organoleptička svojstva kojima se dokazuje njegov specifičan karakter (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

„Vincisgrassi alla Maceratese” je gratinirano jelo koje se nudi kao predjelo te se dobiva od tri osnovna proizvoda: svježe tjestenine od jaja, umaka s iznutricama i bešamelom, čemu se dodaje ribani sir Parmigiano Reggiano ZOI ili Grana Padano ZOI.

Kada je spremno za konzumaciju, jelo „Vincisgrassi alla Maceratese” mora imati sljedeća svojstva:

Fizičko-kemijska svojstva:

Bjelančevine: 9,5 – 13 g/100 g proizvoda (2)

Organoleptička svojstva:

Izgled: Zapečena tjestenina s barem 7 do 8 vidljivih slojeva, bešamelom i crvenim umakom od mesa Boja: tamnocrveni umak, tamnocrvena do tamnosmeđa kora

Miris (aroma): umak od pirjanog mesa, zapečenog sira i bešamela.

Okus: blago slan i gorak okus.

Tekstura: Hrskava kora, meki slojevi.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. i koje se proizvođači moraju držati, uključujući, prema potrebi, prirodu i svojstva upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Udjeli za recept:

| — | 50-63 % tjestenina od jaja. |
| --- | --- |

—

50-63 % tjestenina od jaja.

| — | 30-40 % umak. |
| --- | --- |

—

30-40 % umak.

| — | 6-10 % bešamel. |
| --- | --- |

—

6-10 % bešamel.

Sastojci umaka

| — | 30-40 % svježe meso, uključujući:






  — | 45-55 % piletina, pačetina, guščetina, zečevina, meso mlade guske (uključujući vrat, krila i kokošje noge), zečja kralježnica. |
| --- | --- | --- |

—

30-40 % svježe meso, uključujući:

—

45-55 % piletina, pačetina, guščetina, zečevina, meso mlade guske (uključujući vrat, krila i kokošje noge), zečja kralježnica.

| — | 35-40 % teletina ili govedina i svinjetina (s kostima, koštanom srži i mišićima); ovo meso također može biti mljeveno, grubo sjeckano ili rezano nožem. |
| --- | --- |

—

35-40 % teletina ili govedina i svinjetina (s kostima, koštanom srži i mišićima); ovo meso također može biti mljeveno, grubo sjeckano ili rezano nožem.

| — | 10-15 % grubo sjeckane iznutrice (želudac i jetra) kokoši, patke, guske, zeca i/ili mlade guske. |
| --- | --- |

—

10-15 % grubo sjeckane iznutrice (želudac i jetra) kokoši, patke, guske, zeca i/ili mlade guske.

| — | 0-15 % koncentrat rajčice i 0-30 % pire od rajčice. |
| --- | --- |

—

0-15 % koncentrat rajčice i 0-30 % pire od rajčice.

| — | 1-3 % celer korjenaš, 1-3 % mrkva, 2-5 % luk našpikan klinčićima, bouquet garni aromatičnog bilja (po ukusu) koje mora biti svježe, ne sušeno niti zamijenjeno umjetnim aromama. |
| --- | --- |

—

1-3 % celer korjenaš, 1-3 % mrkva, 2-5 % luk našpikan klinčićima, bouquet garni aromatičnog bilja (po ukusu) koje mora biti svježe, ne sušeno niti zamijenjeno umjetnim aromama.

| — | 2-5 % čaša suhog bijelog vina |
| --- | --- |

—

2-5 % čaša suhog bijelog vina

| — | 0-5 % svinjska mast ili mast mesa obraza. |
| --- | --- |

—

0-5 % svinjska mast ili mast mesa obraza.

| — | 4-8 % ekstradjevičansko maslinovo ulje. |
| --- | --- |

—

4-8 % ekstradjevičansko maslinovo ulje.

| — | Mljevena sol i crni papar po ukusu. |
| --- | --- |

—

Mljevena sol i crni papar po ukusu.

| — | 2-5 % ribani sir Parmigiano Reggiano ZOI ili Grana Padano ZOI |
| --- | --- |

—

2-5 % ribani sir Parmigiano Reggiano ZOI ili Grana Padano ZOI

| — | Vode toliko da prekrije meso (3). |
| --- | --- |

—

Vode toliko da prekrije meso (3).

| — | 0-8 % UHT punomasno ili pasterizirano svježe mlijeko (neobavezno). |
| --- | --- |

—

0-8 % UHT punomasno ili pasterizirano svježe mlijeko (neobavezno).

Sastojci za bešamel

| — | 80-90 % UHT punomasno ili pasterizirano svježe mlijeko |
| --- | --- |

—

80-90 % UHT punomasno ili pasterizirano svježe mlijeko

| — | 5-10 % meko pšenično brašno |
| --- | --- |

—

5-10 % meko pšenično brašno

| — | 5-10 % maslac. |
| --- | --- |

—

5-10 % maslac.

| — | Sol, mljeveni crni papar i muškatni oraščić po ukusu. |
| --- | --- |

—

Sol, mljeveni crni papar i muškatni oraščić po ukusu.

Sastojci za tjesteninu

| — | 32-35 % svježa kokošja jaja i 0-3 % žumanjci. Jaja i žumanjci se mogu zamijeniti pasteriziranim tekućim jajima. |
| --- | --- |

—

32-35 % svježa kokošja jaja i 0-3 % žumanjci. Jaja i žumanjci se mogu zamijeniti pasteriziranim tekućim jajima.

| — | 60-65 % brašno od obične pšenice ili od tvrde pšenice |
| --- | --- |

—

60-65 % brašno od obične pšenice ili od tvrde pšenice

| — | 0-3 % velika žlica ekstradjevičanskog maslinova ulja ili otopljenog maslaca; |
| --- | --- |

—

0-3 % velika žlica ekstradjevičanskog maslinova ulja ili otopljenog maslaca;

| — | 0-4 % velika žlice kuhanog vina (4) ili Marsale ZOI |
| --- | --- |

—

0-4 % velika žlice kuhanog vina (4) ili Marsale ZOI

| — | Sol po ukusu. |
| --- | --- |

—

Sol po ukusu.

Priprema umaka

Kratko popržiti nasjeckanu mast ili meso obraza na ekstradjevičanskom maslinovu ulju, dodati kosti i meso, celer korjenaš, mrkvu i crveni luk s klinčićima, dobro ispržiti na jakoj vatri, posoliti i popapriti po ukusu pa dodati bijelo vino. Dodati koncentrat rajčice i pire od rajčice i miješati nekoliko minuta; dodati vruće vode tako da prekrije meso. Po ukusu dodati mlijeko i kuhati na laganoj vatri dok se količina umaka ne smanji na pola, a meso potpuno ne skuha. Iz umaka izvaditi meso i kosti; meso u komadićima vratiti u umak.

Popirjati iznutrice na ekstradjevičanskom maslinovu ulju dok ne poprime smeđu boju, podlijevati suhim bijelim vinom. Kuhati još petnaestak minuta.

Priprema bešamela

Prokuhati mlijeko sa solju, paprom i muškatnim oraščićem. Otopiti maslac u lončiću i umiješati brašno. Kad se dobije jednolična smjesa, polako dodati vruće mlijeko dok se smjesa ne pretvori u glatku bijelu kremu.

Priprema tjestenine

Od brašna, žumanjaka i cijelih ili tekućih jaja, kuhanog vina, ekstradjevičanskog maslinova ulja ili otopljenog maslaca i sitne soli umijesiti glatku, kompaktnu smjesu. Ostaviti na hladnom oko sat vremena, a nakon toga razvući tijesto na debljinu od 2 do 5 mm, izrezati u pravokutni oblik, kuhati u slanoj kipućoj vodi nekoliko minuta, a zatim ohladiti u hladnoj vodi, ocijediti i ostaviti na krpi da se osuši.

Završna obrada

Namastiti pravokutni lim za pečenje koji se može koristiti za kuhanje i čuvanje hrane i naizmjence stavljati slojeve tjestenine, umaka od mesa i iznutrica, malo bešamela i ribanog sira te ponoviti postupak sedam ili osam puta. Na posljednji sloj dodati dosta umaka, malo bešamela i dosta ribanog sira kako bi se nakon pečenja dobio hrskavi sloj. U pećnici peći 30 do 40 minuta na 180 °C.

„Vincisgrassi alla maceratese” može se jesti odmah, a može se i čuvati. U potonjem slučaju jelo se mora peći 20 minuta na 180 °C i zatim staviti na brzo hlađenje na 3 °C ili na brzo zamrzavanje na -18 °C, tako da se može čuvati onoliko koliko se zahtijeva u važećim zdravstvenim i higijenskim propisima i na temperaturama iz tih propisa; moguće ga je podvrgnuti i brzom zamrzavanju na -18 °C, bez kuhanja predviđenog u prethodnoj točki. Hrana se može pohraniti u limu za pečenje ili kao pojedinačne porcije u zatvorenim spremnicima za hranu.

4.3.   Opis ključnih elemenata koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

U talijanskoj gastronomiji recept za „Vincisgrassi alla maceratese” oduvijek je skup, i zbog sastojaka i zbog načina pripreme. Zbog toga se nekad to jelo pripremalo u plemićkim obiteljima za posebne prigode. Nakon Drugog svjetskog rata zbog bogaćenja srednje klase ovo je jelo postalo raširenije te se danas „Vincisgrassi alla maceratese” ističe među jelima od zapečene tjestenine zbog sastojaka tipičnih za tradiciju težaka iz regije Marke. Iznutrice peradi dugo su bile zanemarene, ali u današnjim su kuharicama uobičajeni sastojak.

Kodificirani recept za jelo „Vincisgrassi alla maceratese” prvi put se pojavio u kuharici Guida in cucina iz 1927. koju je sastavio Cesare Tirabasso. Tirabasso je zapisao drevni recept za tjesteninu koja se tradicionalno pripremala u pokrajini Macerata i potvrdio usmenu predaju staru više od sto godina o jelu spravljenom od slojeva tjestenine od jaja i bogatog umaka od mesa peradi bez kosti (uključujući iznutrice peradi), svinjetine i teletine, s bešamelom i ribanim sirom – sastojaka koji su u napoličarstvu bili dostupni samo u posebnim prigodama.

Napreci u gastronomiji su rezultirali gubitkom nekih od sastojaka kao što su brizle i janjeći mozak koji se teško nabavljaju, ali generacijama se ovo jelo spravlja za proslave.

U prehrani siromašnoj životinjskim bjelančevinama, kakva je bila prehrana težaka, nije bilo moguće zanemariti iznutrice jer su se iz njih dobivale hranjive tvari i okus, što je ovo jelo činilo drukčijim od drugih. Upravo su zbog ove posebnosti iznutrice peradi postale obilježje jela „Vincisgrassi alla maceratese”; zapravo, smatra se da se iznutrice koriste kako bi se razdvojili mnogobrojni slojevi tjestenine od jaja.

Svi pronađeni recepti – od 1927. do danas – zahtijevaju korištenje barem sedam slojeva tjestenine od jaja obogaćenih kuhanim vinom ili Marsalom ZOI, koji se smjeste u lim za pečenje s naizmjeničnim slojevima umaka od različitog mesa, rajčice i iznutrica peradi, zajedno s bešamelom i ribanim sirom. U svakom receptu, od onog Cesarea Tirabassa iz 1927. do današnjih, sastojci i način pripreme uvijek su isti, tipični za kuhinju pokrajine Macerata.

Bibliografske bilješke za recept

| — | U knjizi „Guida in cucina” kuhara Cesarea Tirabassa iz 1927. (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927., str. 91.) navodi se kako je jelo „Vincisgrassi rasprostranjeno u regiji Marke, a posebno u pokrajini Macerata.” |
| --- | --- |

—

U knjizi „Guida in cucina” kuhara Cesarea Tirabassa iz 1927. (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927., str. 91.) navodi se kako je jelo „Vincisgrassi rasprostranjeno u regiji Marke, a posebno u pokrajini Macerata.”

| — | U knjizi „Le ricette regionale italiano” (Gosetti della Salda A., La cucina italiana, Milano, 1967., str. 608.) navodi se kako je „ovo ukusno i vrlo hranjivo jelo – Vincisgrassi – dio stoljetne tradicije u pokrajini Macerata.” |
| --- | --- |

—

U knjizi „Le ricette regionale italiano” (Gosetti della Salda A., La cucina italiana, Milano, 1967., str. 608.) navodi se kako je „ovo ukusno i vrlo hranjivo jelo – Vincisgrassi – dio stoljetne tradicije u pokrajini Macerata.”

| — | U knjizi „Cucina delle Marche” iz 2010. (Carsetti P., Newton Compton, str. 133.), jelo se opisuje kao „kodificirano”. |
| --- | --- |

—

U knjizi „Cucina delle Marche” iz 2010. (Carsetti P., Newton Compton, str. 133.), jelo se opisuje kao „kodificirano”.

| — | U knjizi „Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane” iz 2010. (Cambi C., Newton Compton, str. 515.) jelo se naziva „Vincisgrassi alla maceratese”. |
| --- | --- |

—

U knjizi „Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane” iz 2010. (Cambi C., Newton Compton, str. 515.) jelo se naziva „Vincisgrassi alla maceratese”.

| — | U knjizi „Marche a tavola” A. Carnival Mallèa i ostalih autora iz 2003., recept za jelo Vincisgrassi se nalazi na 34. strani pod imenom „Vincisgrassi alla maceratese” |
| --- | --- |

—

U knjizi „Marche a tavola” A. Carnival Mallèa i ostalih autora iz 2003., recept za jelo Vincisgrassi se nalazi na 34. strani pod imenom „Vincisgrassi alla maceratese”

| — | „Vincisgrassi”, objavljeno 2000. od strane Gospodarske komore provincije Macerata u suradnji s organizacijom Confcommercio, ustanovom Accademia Italiana della Cucina (Talijanska kulinarska akademija) i organizacijom Federcuochi. |
| --- | --- |

—

„Vincisgrassi”, objavljeno 2000. od strane Gospodarske komore provincije Macerata u suradnji s organizacijom Confcommercio, ustanovom Accademia Italiana della Cucina (Talijanska kulinarska akademija) i organizacijom Federcuochi.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  Dokaz oznake: Dušik i bjelančevine (Automatska metoda) – Kjeldahlova analitička metoda – Standardna/testna metoda PRT.PGBT.248 Rev. 001 2017

(3)  Ne uračunava se u konačnu težinu zbog isparavanja vode koje se događa tijekom dugog kuhanja

(4)  Kuhano vino (također se zove i Vin Santo Marchigiano): ugodni reducirani bezalkoholni grožđani sok s voćnom aromom i bojom u rasponu od narančaste do crvene Dobiva se iskuhavanjem grožđanog mošta radi povećanja koncentracije s 30 na 50 %. Kada se mošt reducira te kada se ohladi, reducirani i ohlađeni mošt se fermentira u hrastovim bačvama. Nakon fermentacije (udio alkohola od 12 % do 14 %), pretače se u posude s kuhanim vinom preostalim od prijašnjih godina ili dozrijeva u bocama.

---