# Europeiska unionens C 494/8 de

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 494 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången8 december 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 494

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången8 december 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 24 och 25 mars 2021ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 24 och 25 mars 2021ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Den 25 mars 2021 |
| 2021/C 494/01 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om utformning av politiken för digital utbildning (2020/2135(INI)) | 2 |
| 2021/C 494/02 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om det marina skräpets påverkan på fisket (2019/2160(INI)) | 14 |
| 2021/C 494/03 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om sammanhållningsstrategier och regionala miljöstrategier i kampen mot klimatförändringar (2020/2074(INI)) | 26 |
| 2021/C 494/04 | Europaparlamentets resolution av den 25 Mars 2021 om en EU-strategi för data 2020/2217(INI) | 37 |
| 2021/C 494/05 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av direktiv 2009/81/EG om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet och av direktiv 2009/43/EG om överföring av försvarsrelaterade produkter (2019/2204(INI)) | 54 |
| 2021/C 494/06 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (2021/2582(RSP)) | 61 |
| 2021/C 494/07 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av luftkvalitetsdirektiven: Direktiv 2004/107/EG och direktiv 2008/50/EG (2020/2091(INI)) | 64 |
| 2021/C 494/08 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om en ny EU–Afrika-strategi – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (2020/2041(INI)) | 80 |
| 2021/C 494/09 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om upprättandet av en EU-strategi för hållbar turism (2020/2038(INI)) | 106 |
| 2021/C 494/10 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om att stärka eurons internationella roll (2020/2037(INI)) | 118 |
| 2021/C 494/11 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens utvärderingsrapport om genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen två år efter dess tillämpning (2020/2717(RSP)) | 129 |
| 2021/C 494/12 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Albanien (2019/2170(INI)) | 139 |
| 2021/C 494/13 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019–2020 om Kosovo (2019/2172(INI)) | 149 |
| 2021/C 494/14 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Nordmakedonien (2019/2174(INI)) | 161 |
| 2021/C 494/15 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Serbien (2019/2175(INI)) | 172 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Den 25 mars 2021

2021/C 494/01

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om utformning av politiken för digital utbildning (2020/2135(INI))

2

2021/C 494/02

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om det marina skräpets påverkan på fisket (2019/2160(INI))

14

2021/C 494/03

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om sammanhållningsstrategier och regionala miljöstrategier i kampen mot klimatförändringar (2020/2074(INI))

26

2021/C 494/04

Europaparlamentets resolution av den 25 Mars 2021 om en EU-strategi för data 2020/2217(INI)

37

2021/C 494/05

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av direktiv 2009/81/EG om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet och av direktiv 2009/43/EG om överföring av försvarsrelaterade produkter (2019/2204(INI))

54

2021/C 494/06

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (2021/2582(RSP))

61

2021/C 494/07

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av luftkvalitetsdirektiven: Direktiv 2004/107/EG och direktiv 2008/50/EG (2020/2091(INI))

64

2021/C 494/08

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om en ny EU–Afrika-strategi – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (2020/2041(INI))

80

2021/C 494/09

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om upprättandet av en EU-strategi för hållbar turism (2020/2038(INI))

106

2021/C 494/10

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om att stärka eurons internationella roll (2020/2037(INI))

118

2021/C 494/11

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens utvärderingsrapport om genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen två år efter dess tillämpning (2020/2717(RSP))

129

2021/C 494/12

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Albanien (2019/2170(INI))

139

2021/C 494/13

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019–2020 om Kosovo (2019/2172(INI))

149

2021/C 494/14

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Nordmakedonien (2019/2174(INI))

161

2021/C 494/15

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Serbien (2019/2175(INI))

172

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Den 25 mars 2021 |
| 2021/C 494/16 | Europaparlamentets beslut av den 25 mars 2021 om begäran om upphävande av Lívia Járókas immunitet (2020/2198(IMM)) | 186 |
| 2021/C 494/17 | Europaparlamentets beslut av den 25 mars 2021 om begäran om upphävande av Jean François Jalkhs immunitet (2020/2110(IMM)) | 188 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Den 25 mars 2021

2021/C 494/16

Europaparlamentets beslut av den 25 mars 2021 om begäran om upphävande av Lívia Járókas immunitet (2020/2198(IMM))

186

2021/C 494/17

Europaparlamentets beslut av den 25 mars 2021 om begäran om upphävande av Jean François Jalkhs immunitet (2020/2110(IMM))

188

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Den 25 mars 2021 |
| 2021/C 494/18 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 (10045/2020 – C9-0024/2021 – 2018/0132(APP)) | 191 |
| 2021/C 494/19 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 februari 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 640/2014 vad gäller reglerna om felaktigheter i samband med systemet för identifiering och registrering av nötkreatur, får och getter och om beräkning av nivån på administrativa sanktioner beträffande deklarerade djur enligt djurbidragsordningar eller djurrelaterade stödåtgärder (C(2021)00993 – 2021/2566(DEA)) | 193 |
| 2021/C 494/20 | P9_TA(2021)0099Ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/2402 om inrättande av ett särskilt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0282 – C9-0207/2020 – 2020/0151(COD))P9_TC1-COD(2020)0151Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 mars 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2017/2402 om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen | 195 |
| 2021/C 494/21 | P9_TA(2021)0100Ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-pandemin ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0283 – C9-0208/2020 – 2020/0156(COD))P9_TC1-COD(2020)0156Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 mars 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen med anledning av covid-19-krisen | 196 |
| 2021/C 494/22 | P9_TA(2021)0101Kontroll av export, förmedling, teknisk assistens, transitering och överföring i fråga om produkter med dubbla användningsområden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))P9_TC1-COD(2016)0295Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 mars 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning) | 197 |
| 2021/C 494/23 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om beräkning av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns, om metoder och förfaranden för tillhandahållande av dessa egna medel, om åtgärder för att möta likviditetsbehov och om vissa aspekter av egna medel baserade på bruttonationalinkomst (13142/2020 – C9-0018/2021 – 2018/0131(NLE)) | 200 |
| 2021/C 494/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (12771/2020 – C9-0364/2020 – 2018/0133(NLE)) | 204 |
| 2021/C 494/25 | Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2022, avsnitt III – kommissionen (2020/2265(BUI)) | 207 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Den 25 mars 2021

2021/C 494/18

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 (10045/2020 – C9-0024/2021 – 2018/0132(APP))

191

2021/C 494/19

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 februari 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 640/2014 vad gäller reglerna om felaktigheter i samband med systemet för identifiering och registrering av nötkreatur, får och getter och om beräkning av nivån på administrativa sanktioner beträffande deklarerade djur enligt djurbidragsordningar eller djurrelaterade stödåtgärder (C(2021)00993 – 2021/2566(DEA))

193

2021/C 494/20

P9_TA(2021)0099Ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/2402 om inrättande av ett särskilt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0282 – C9-0207/2020 – 2020/0151(COD))P9_TC1-COD(2020)0151Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 mars 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2017/2402 om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen

195

2021/C 494/21

P9_TA(2021)0100Ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-pandemin ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0283 – C9-0208/2020 – 2020/0156(COD))P9_TC1-COD(2020)0156Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 mars 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen med anledning av covid-19-krisen

196

2021/C 494/22

P9_TA(2021)0101Kontroll av export, förmedling, teknisk assistens, transitering och överföring i fråga om produkter med dubbla användningsområden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))P9_TC1-COD(2016)0295Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 mars 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning)

197

2021/C 494/23

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om beräkning av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns, om metoder och förfaranden för tillhandahållande av dessa egna medel, om åtgärder för att möta likviditetsbehov och om vissa aspekter av egna medel baserade på bruttonationalinkomst (13142/2020 – C9-0018/2021 – 2018/0131(NLE))

200

2021/C 494/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (12771/2020 – C9-0364/2020 – 2018/0133(NLE))

204

2021/C 494/25

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2022, avsnitt III – kommissionen (2020/2265(BUI))

207

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

8.12.2021

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2021–2022

Sammanträdena den 24 och 25 mars 2021

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Den 25 mars 2021

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/2

---

P9_TA(2021)0095

Utformning av politiken för digital utbildning

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om utformning av politiken för digital utbildning (2020/2135(INI))

(2021/C 494/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 14,

| — | med beaktande av artikel 2 i protokollet till Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende rätten till utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i protokollet till Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende rätten till utbildning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (1),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning av den 22 september 2020 om den europeiska utbildningens framtid i samband med covid-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning av den 22 september 2020 om den europeiska utbildningens framtid i samband med covid-19,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2018 om modernisering av utbildningen i EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2018 om modernisering av utbildningen i EU (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2020 om att forma EU:s digitala framtid (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2020 om att forma EU:s digitala framtid (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2020 om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2020 om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2019 om vikten av politik för livslångt lärande för att stärka samhällen så de kan hantera den tekniska och gröna omställningen till stöd för en hållbar tillväxt för alla (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2019 om vikten av politik för livslångt lärande för att stärka samhällen så de kan hantera den tekniska och gröna omställningen till stöd för en hållbar tillväxt för alla (8),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (9),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (10),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning (11),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (12),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om förskoleverksamhetens och den primära utbildningens roll när det gäller att främja kreativitet, innovation och digital kompetens (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om förskoleverksamhetens och den primära utbildningens roll när det gäller att främja kreativitet, innovation och digital kompetens (13),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (14),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027: Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020)0624) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0209), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027: Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020)0624) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0209),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025(COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025(COM(2020)0625),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2018 om handlingsplanen för digital utbildning (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2018 om handlingsplanen för digital utbildning (COM(2018)0022),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2017Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2017Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (COM(2017)0673),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 maj 2017Utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet för en bra start i livet (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 maj 2017Utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet för en bra start i livet (COM(2017)0248),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2016Förbättra och modernisera utbildningen (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2016Förbättra och modernisera utbildningen (COM(2016)0941),

| — | med beaktande av rapporten från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) Education responses to COVID-19: an implementation strategy toolkit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) Education responses to COVID-19: an implementation strategy toolkit,

| — | med beaktande av OECD:s rapport OECD Skills Outlook 2019: Thriving in a Digital World, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport OECD Skills Outlook 2019: Thriving in a Digital World,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco) Skills for a connected world, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco) Skills for a connected world,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) av den 4 juni 2020Digital gap during COVID-19 for VET learners at risk in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) av den 4 juni 2020Digital gap during COVID-19 for VET learners at risk in Europe,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0042/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0042/2021), och av följande skäl:

| A. | En inkluderande, jämlik och ordentligt finansierad utbildning av god kvalitet är en viktig drivkraft bakom den gröna och digitala omställningen. Utbildning är en investering i vår gemensamma framtid som bidrar till social sammanhållning, hållbar ekonomisk tillväxt, jobbskapande och sysselsättning och därmed till ett rättvist samhälle. Utbildning är ett viktigt instrument för varje individs utveckling och självförverkligande och ökar deltagandet i det demokratiska livet. |
| --- | --- |

A.

En inkluderande, jämlik och ordentligt finansierad utbildning av god kvalitet är en viktig drivkraft bakom den gröna och digitala omställningen. Utbildning är en investering i vår gemensamma framtid som bidrar till social sammanhållning, hållbar ekonomisk tillväxt, jobbskapande och sysselsättning och därmed till ett rättvist samhälle. Utbildning är ett viktigt instrument för varje individs utveckling och självförverkligande och ökar deltagandet i det demokratiska livet.

| B. | Jämställdheten mellan kvinnor och män är ett grundläggande värde i EU som föreskrivs i artiklarna 8 och 19 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

B.

Jämställdheten mellan kvinnor och män är ett grundläggande värde i EU som föreskrivs i artiklarna 8 och 19 i EUF-fördraget.

| C. | Den digitala tekniken håller på att omforma samhället, och därför är det nu avgörande med grundläggande digitala färdigheter och digital kompetens för alla medborgare. |
| --- | --- |

C.

Den digitala tekniken håller på att omforma samhället, och därför är det nu avgörande med grundläggande digitala färdigheter och digital kompetens för alla medborgare.

| D. | Den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter anger hur viktigt det är att behålla och tillägna sig färdigheter för att säkerställa ”lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden” och fastställer att alla har rätt till ”god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter dem att delta fullt ut i samhället och framgångsrikt klara övergångar i arbetslivet”. |
| --- | --- |

D.

Den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter anger hur viktigt det är att behålla och tillägna sig färdigheter för att säkerställa ”lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden” och fastställer att alla har rätt till ”god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter dem att delta fullt ut i samhället och framgångsrikt klara övergångar i arbetslivet”.

| E. | Att tillägna sig grundläggande övergripande färdigheter, såsom räkneförmåga, kritiskt tänkande och social kommunikation, är en grundläggande förutsättning för att kunna förvärva digitala färdigheter och digital kompetens. Samtidigt kommer det i framtiden att finnas ett ökat behov av digitala färdigheter, såsom programmering, logistik eller robotteknik, som inte bara kommer att påverka it-utbildningen utan hela läroplanen. I ramen för digital kompetens för medborgarna erkänner man vikten av mjuka färdigheter, bland annat kommunikation, samarbete och skapande av innehåll, som ofta undervisas genom humaniora, konstnärliga ämnen och samhällsvetenskap. En tvärvetenskaplig strategi för studier inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konstnärliga ämnen och matematik (s.k. Steam-ämnen) kan leda till en bättre, mer människocentrerad utformning av digitala lösningar. |
| --- | --- |

E.

Att tillägna sig grundläggande övergripande färdigheter, såsom räkneförmåga, kritiskt tänkande och social kommunikation, är en grundläggande förutsättning för att kunna förvärva digitala färdigheter och digital kompetens. Samtidigt kommer det i framtiden att finnas ett ökat behov av digitala färdigheter, såsom programmering, logistik eller robotteknik, som inte bara kommer att påverka it-utbildningen utan hela läroplanen. I ramen för digital kompetens för medborgarna erkänner man vikten av mjuka färdigheter, bland annat kommunikation, samarbete och skapande av innehåll, som ofta undervisas genom humaniora, konstnärliga ämnen och samhällsvetenskap. En tvärvetenskaplig strategi för studier inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konstnärliga ämnen och matematik (s.k. Steam-ämnen) kan leda till en bättre, mer människocentrerad utformning av digitala lösningar.

| F. | Grundläggande utbildning i it-hygien, it-säkerhet, dataskydd och mediekompetens måste vara lämplig för elevernas/de studerandes ålder och inriktad på deras utveckling för att hjälpa dem att bli kritiska i sitt lärande, aktiva medborgare, internetanvändare och skapare av ett demokratiskt digitalt samhälle, fatta informerade beslut och bli medvetna om och kunna motverka de risker som är kopplade till internet, exempelvis desinformation, trakasserier och intrång i personuppgifter på nätet. Utbildningsprogram om it-säkerhet bör införas i läroplanerna. |
| --- | --- |

F.

Grundläggande utbildning i it-hygien, it-säkerhet, dataskydd och mediekompetens måste vara lämplig för elevernas/de studerandes ålder och inriktad på deras utveckling för att hjälpa dem att bli kritiska i sitt lärande, aktiva medborgare, internetanvändare och skapare av ett demokratiskt digitalt samhälle, fatta informerade beslut och bli medvetna om och kunna motverka de risker som är kopplade till internet, exempelvis desinformation, trakasserier och intrång i personuppgifter på nätet. Utbildningsprogram om it-säkerhet bör införas i läroplanerna.

| G. | Den digitala omvandlingen håller på att forma arbetsmarknaden. Enligt kommissionens beräkningar (15) kommer så mycket som 90 % av alla arbeten i ett antal kategorier att kräva någon form av digitala färdigheter i framtiden, och uppskattningsvis 65 % av de barn som börjar grundskolan i dag kommer att jobba i helt nya typer av arbeten som ännu inte existerar. Det råder stor efterfrågan på avancerade digitala färdigheter, vilket sannolikt kommer att innebära en ökad fokusering på Steam-ämnena. |
| --- | --- |

G.

Den digitala omvandlingen håller på att forma arbetsmarknaden. Enligt kommissionens beräkningar (15) kommer så mycket som 90 % av alla arbeten i ett antal kategorier att kräva någon form av digitala färdigheter i framtiden, och uppskattningsvis 65 % av de barn som börjar grundskolan i dag kommer att jobba i helt nya typer av arbeten som ännu inte existerar. Det råder stor efterfrågan på avancerade digitala färdigheter, vilket sannolikt kommer att innebära en ökad fokusering på Steam-ämnena.

| H. | Effekten av ny teknik, såsom robotteknik och artificiell intelligens (AI) på sysselsättning måste utforskas helt. Det råder ingen tvekan om att digital kompetens snabbt håller på att bli en allmän färdighet som krävs för arbeten som tidigare hade en mycket liten eller ingen koppling alls till den digitala miljön, bland annat manuella arbeten. Omskolning och kompetenshöjning är nödvändiga för att människor ska kunna anpassa sig till de föränderliga behoven och realiteterna på en alltmer digitaliserad arbetsmarknad. Övergången till distansarbete till följd av covid-19 har inneburit utmaningar med nya digitala färdigheter, kommunikation och annat. Arbetsgivare bör erbjuda sina anställda digital utbildning och utrustning, med vederbörlig hänsyn till särskilda behov, såsom att tillhandahålla personer med funktionsnedsättning rimliga hjälpmedel. Sektorn för yrkesutbildning spelar en avgörande roll för att utrusta framtidens arbetstagare med de färdigheter och kvalifikationer de behöver för den föränderliga arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

H.

Effekten av ny teknik, såsom robotteknik och artificiell intelligens (AI) på sysselsättning måste utforskas helt. Det råder ingen tvekan om att digital kompetens snabbt håller på att bli en allmän färdighet som krävs för arbeten som tidigare hade en mycket liten eller ingen koppling alls till den digitala miljön, bland annat manuella arbeten. Omskolning och kompetenshöjning är nödvändiga för att människor ska kunna anpassa sig till de föränderliga behoven och realiteterna på en alltmer digitaliserad arbetsmarknad. Övergången till distansarbete till följd av covid-19 har inneburit utmaningar med nya digitala färdigheter, kommunikation och annat. Arbetsgivare bör erbjuda sina anställda digital utbildning och utrustning, med vederbörlig hänsyn till särskilda behov, såsom att tillhandahålla personer med funktionsnedsättning rimliga hjälpmedel. Sektorn för yrkesutbildning spelar en avgörande roll för att utrusta framtidens arbetstagare med de färdigheter och kvalifikationer de behöver för den föränderliga arbetsmarknaden.

| I. | 42 % av européerna saknar fortfarande de mest grundläggande digitala färdigheterna (16), med stora skillnader inom och mellan medlemsstaterna och beroende på socioekonomisk status, ålder, kön, inkomst, utbildningsnivå och sysselsättning. Endast 35 % av alla i åldern 55–74 år har grundläggande digitala färdigheter, jämfört med 82 % av 16–24-åringarna (17), vilket gör äldre människor mer sårbara för digital utestängning. Kompetensagendan syftar till att säkerställa att 70 % av alla i åldrarna 16–74 år har grundläggande digitala färdigheter senast 2025, en genomsnittlig ökning på två procentenheter per år, jämfört med en årlig ökning på 0,75 procentenheter mellan 2015 och 2019. Inlärare kommer aldrig att ha lika möjligheter att förvärva digitala färdigheter så länge det finns stora skillnader i grundläggande färdighetsnivåer. |
| --- | --- |

I.

42 % av européerna saknar fortfarande de mest grundläggande digitala färdigheterna (16), med stora skillnader inom och mellan medlemsstaterna och beroende på socioekonomisk status, ålder, kön, inkomst, utbildningsnivå och sysselsättning. Endast 35 % av alla i åldern 55–74 år har grundläggande digitala färdigheter, jämfört med 82 % av 16–24-åringarna (17), vilket gör äldre människor mer sårbara för digital utestängning. Kompetensagendan syftar till att säkerställa att 70 % av alla i åldrarna 16–74 år har grundläggande digitala färdigheter senast 2025, en genomsnittlig ökning på två procentenheter per år, jämfört med en årlig ökning på 0,75 procentenheter mellan 2015 och 2019. Inlärare kommer aldrig att ha lika möjligheter att förvärva digitala färdigheter så länge det finns stora skillnader i grundläggande färdighetsnivåer.

| J. | Skillnaderna i tillgången till digital infrastruktur och utrustning kvarstår, där landsbygdsområden, avlägsna områden och eftersatta stadsområden ofta har dålig konnektivitet och låginkomsthushåll ofta saknar tillgång till datorer. 10 % av hushållen i EU:s landsbygdsområden saknar tillgång till fast internetanslutning, och ytterligare 41 %saknar tillgång till bredband. |
| --- | --- |

J.

Skillnaderna i tillgången till digital infrastruktur och utrustning kvarstår, där landsbygdsområden, avlägsna områden och eftersatta stadsområden ofta har dålig konnektivitet och låginkomsthushåll ofta saknar tillgång till datorer. 10 % av hushållen i EU:s landsbygdsområden saknar tillgång till fast internetanslutning, och ytterligare 41 %saknar tillgång till bredband.

| K. | Klyftan mellan könen i fråga om digitala färdigheter ligger på 11 % (18). Enligt Eurostat är endast en tredjedel av de högskoleutbildade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (s.k. Stem-ämnen) kvinnor, trots att 54 procent av de studerande inom högre utbildning är kvinnor. Attityderna till Stem-ämnena skiljer sig inte mellan pojkar och flickor i grundskolan, men flickorna verkar tappa intresset från 15 års ålder. Färre än tre procent av tonårsflickorna är intresserade av att arbeta med IKT. |
| --- | --- |

K.

Klyftan mellan könen i fråga om digitala färdigheter ligger på 11 % (18). Enligt Eurostat är endast en tredjedel av de högskoleutbildade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (s.k. Stem-ämnen) kvinnor, trots att 54 procent av de studerande inom högre utbildning är kvinnor. Attityderna till Stem-ämnena skiljer sig inte mellan pojkar och flickor i grundskolan, men flickorna verkar tappa intresset från 15 års ålder. Färre än tre procent av tonårsflickorna är intresserade av att arbeta med IKT.

| L. | Skillnaderna mellan könen i fråga om utbildning följer med i arbetslivet, där endast 17 % av arbetstillfällena inom IKT-sektorn innehas av kvinnor och andelen män som arbetar i en digital sektor är 3,1 gånger högre än andelen kvinnor (19). Skillnaden mellan könen är särskilt tydlig inom AI-sektorn, där endast 22 % av de yrkesverksamma i världen är kvinnor. Dessa skillnader påverkar kvinnors möjligheter att arbeta i välbetalda, framtidsinriktade sektorer och begränsar likaså mångfalden inom den digitala sektorn, till exempel när det gäller teknikens utformning. |
| --- | --- |

L.

Skillnaderna mellan könen i fråga om utbildning följer med i arbetslivet, där endast 17 % av arbetstillfällena inom IKT-sektorn innehas av kvinnor och andelen män som arbetar i en digital sektor är 3,1 gånger högre än andelen kvinnor (19). Skillnaden mellan könen är särskilt tydlig inom AI-sektorn, där endast 22 % av de yrkesverksamma i världen är kvinnor. Dessa skillnader påverkar kvinnors möjligheter att arbeta i välbetalda, framtidsinriktade sektorer och begränsar likaså mångfalden inom den digitala sektorn, till exempel när det gäller teknikens utformning.

| M. | Det är viktigt att förstå de faktorer som påverkar flickors och kvinnors utbildning och yrkesval, inbegripet könsdiskriminering, och att motivera dem att satsa på studier och karriärer inom Stem-ämnen samt IKT. Därför måste man fortsätta att utveckla lösningar för yrkesvägledning. |
| --- | --- |

M.

Det är viktigt att förstå de faktorer som påverkar flickors och kvinnors utbildning och yrkesval, inbegripet könsdiskriminering, och att motivera dem att satsa på studier och karriärer inom Stem-ämnen samt IKT. Därför måste man fortsätta att utveckla lösningar för yrkesvägledning.

| N. | Digital teknik har stor potential för lärare och utbildare och elever/studerande inom olika utbildningssektorer och utbildningsmiljöer i fråga om tillgänglig, öppen, social och individanpassad teknik som kan leda till mer inkluderande utbildningsvägar. Smart användning av digital teknik, som drivs av innovativa undervisningsmetoder och ger elever/studerande egenmakt, kan utrusta medborgarna med kärnkompetenser för livet, såsom kreativt tänkande, nyfikenhet och problemlösningsförmåga. Användningen av digital teknik får aldrig betraktas som en kostnadsbesparande åtgärd. Lärarnas frihet att välja den bästa kombinationen av undervisningsmetoder och innehåll bör fortsätta att stå i centrum för utbildningsprocessen. |
| --- | --- |

N.

Digital teknik har stor potential för lärare och utbildare och elever/studerande inom olika utbildningssektorer och utbildningsmiljöer i fråga om tillgänglig, öppen, social och individanpassad teknik som kan leda till mer inkluderande utbildningsvägar. Smart användning av digital teknik, som drivs av innovativa undervisningsmetoder och ger elever/studerande egenmakt, kan utrusta medborgarna med kärnkompetenser för livet, såsom kreativt tänkande, nyfikenhet och problemlösningsförmåga. Användningen av digital teknik får aldrig betraktas som en kostnadsbesparande åtgärd. Lärarnas frihet att välja den bästa kombinationen av undervisningsmetoder och innehåll bör fortsätta att stå i centrum för utbildningsprocessen.

| O. | Samspelet mellan lärare och elev är avgörande för elevernas välbefinnande och utveckling, och därför måste klassrumsundervisning fortsätta att utgöra kärnan i tillhandahållandet av utbildning. Digitala verktyg och digital teknik kan inte ersätta lärarens roll, men erbjuder ändå en rad fördelar som komplement till klassrumsundervisning, bland annat i form av hybridmodeller av utbildning. Överdriven användning av teknik och digital utrustning kan orsaka problem, såsom sömnbrist, beroende och en stillasittande livsstil. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt yngre barn och elever med särskilda utbildningsbehov eller funktionsnedsättning, för vilka lärande online innebär en särskild utmaning. |
| --- | --- |

O.

Samspelet mellan lärare och elev är avgörande för elevernas välbefinnande och utveckling, och därför måste klassrumsundervisning fortsätta att utgöra kärnan i tillhandahållandet av utbildning. Digitala verktyg och digital teknik kan inte ersätta lärarens roll, men erbjuder ändå en rad fördelar som komplement till klassrumsundervisning, bland annat i form av hybridmodeller av utbildning. Överdriven användning av teknik och digital utrustning kan orsaka problem, såsom sömnbrist, beroende och en stillasittande livsstil. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt yngre barn och elever med särskilda utbildningsbehov eller funktionsnedsättning, för vilka lärande online innebär en särskild utmaning.

| P. | Digital teknik bör införas på ett sätt som fokuserar på inläraren och är ålderslämpligt och utvecklingsorienterat. Strategier för digital inlärning måste beakta forskningen om de effekter som tidig användning av digital teknik kan ha på yngre barns utveckling. |
| --- | --- |

P.

Digital teknik bör införas på ett sätt som fokuserar på inläraren och är ålderslämpligt och utvecklingsorienterat. Strategier för digital inlärning måste beakta forskningen om de effekter som tidig användning av digital teknik kan ha på yngre barns utveckling.

| Q. | Utvecklingen av digital infrastruktur och digital teknik inom utbildningen kräver betydande offentliga investeringar, bland annat i it-personal vid utbildningsanstalter. Privata investeringar bidrar också avsevärt till utvecklingen av lösningar för e-lärande. |
| --- | --- |

Q.

Utvecklingen av digital infrastruktur och digital teknik inom utbildningen kräver betydande offentliga investeringar, bland annat i it-personal vid utbildningsanstalter. Privata investeringar bidrar också avsevärt till utvecklingen av lösningar för e-lärande.

| R. | Tillgång till digital infrastruktur, inbegripet höghastighetsinternet, samt utrustning och innehåll av hög kvalitet som är skräddarsydd för utbildningsbehoven är en förutsättning för digitalt lärande. Covid-19-pandemin och den plötsliga digitala omställningen till distans- eller onlineundervisning belyste skillnaderna i tillgång och konnektivitet inom och mellan medlemsstaterna, med olika effekter på de olika utbildningssektorerna. Så många som 32 % (20) av eleverna och de studerande i vissa medlemsstater hade inte tillgång till internet och digitala verktyg under nedstängningen på grund av covid-19 våren 2020. |
| --- | --- |

R.

Tillgång till digital infrastruktur, inbegripet höghastighetsinternet, samt utrustning och innehåll av hög kvalitet som är skräddarsydd för utbildningsbehoven är en förutsättning för digitalt lärande. Covid-19-pandemin och den plötsliga digitala omställningen till distans- eller onlineundervisning belyste skillnaderna i tillgång och konnektivitet inom och mellan medlemsstaterna, med olika effekter på de olika utbildningssektorerna. Så många som 32 % (20) av eleverna och de studerande i vissa medlemsstater hade inte tillgång till internet och digitala verktyg under nedstängningen på grund av covid-19 våren 2020.

| S. | Den plötsliga övergången till online- och distansundervisning avslöjade också en avsaknad av beredskap inom utbildningssystemen i de flesta delar av Europa och brister i lärares, utbildares, föräldrars och elevers digitala färdigheter och i deras förmåga att använda digital teknik på ett ändamålsenligt och säkert sätt. Före krisen uppgav endast 39 % av lärarna i EU att de var väl förberedda eller mycket väl förberedda på att använda digital teknik i undervisningen, med stora variationer mellan medlemsstaterna. Lärarna har dock visat att de kan anpassa sig till genomgripande förändringar inom utbildningssystemen om får tillräcklig flexibilitet och självständighet och utnyttjar innovationspotentialen i online- och distansundervisning på bästa sätt. |
| --- | --- |

S.

Den plötsliga övergången till online- och distansundervisning avslöjade också en avsaknad av beredskap inom utbildningssystemen i de flesta delar av Europa och brister i lärares, utbildares, föräldrars och elevers digitala färdigheter och i deras förmåga att använda digital teknik på ett ändamålsenligt och säkert sätt. Före krisen uppgav endast 39 % av lärarna i EU att de var väl förberedda eller mycket väl förberedda på att använda digital teknik i undervisningen, med stora variationer mellan medlemsstaterna. Lärarna har dock visat att de kan anpassa sig till genomgripande förändringar inom utbildningssystemen om får tillräcklig flexibilitet och självständighet och utnyttjar innovationspotentialen i online- och distansundervisning på bästa sätt.

| T. | Övergången till online- och distansundervisning har förvärrat den befintliga ojämlikheten: Elever/studerande från missgynnade eller utsatta grupper eller som har särskilda utbildningsbehov eller en funktionsnedsättning har hamnat längre efter, andelen som lämnar skolan i förtid har ökat i alla utbildningssektorer, och det saknas själavårdande och socialt stöd i den digitala miljön. Ojämlikheter i utbildning bland yngre barn har en negativ inverkan på läranderesultaten och möjligheterna till sysselsättning senare i livet. Det finns ett brådskande behov av att förbättra onlineutbildningens kvalitet och göra den mer inkluderande. |
| --- | --- |

T.

Övergången till online- och distansundervisning har förvärrat den befintliga ojämlikheten: Elever/studerande från missgynnade eller utsatta grupper eller som har särskilda utbildningsbehov eller en funktionsnedsättning har hamnat längre efter, andelen som lämnar skolan i förtid har ökat i alla utbildningssektorer, och det saknas själavårdande och socialt stöd i den digitala miljön. Ojämlikheter i utbildning bland yngre barn har en negativ inverkan på läranderesultaten och möjligheterna till sysselsättning senare i livet. Det finns ett brådskande behov av att förbättra onlineutbildningens kvalitet och göra den mer inkluderande.

| U. | Covid-19-pandemin kommer att leda till djupgående förändringar av vår livsstil och har understrukit behovet av att tillhandahålla en fullskalig god utbildning för alla för att vi ska kunna vara beredda inför potentiella framtida kriser, stärka utbildningssystemens långsiktiga motståndskraft och lägga grunden för en framgångsrik digital omställning. |
| --- | --- |

U.

Covid-19-pandemin kommer att leda till djupgående förändringar av vår livsstil och har understrukit behovet av att tillhandahålla en fullskalig god utbildning för alla för att vi ska kunna vara beredda inför potentiella framtida kriser, stärka utbildningssystemens långsiktiga motståndskraft och lägga grunden för en framgångsrik digital omställning.

| V. | Undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation är en nationell behörighet, men nya utmaningar kräver en effektiv samordning och, där så är lämpligt, politik och verktyg på EU-nivå för digital utbildning på medellång och lång sikt som en viktig dimension av det europeiska området för utbildning. |
| --- | --- |

V.

Undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation är en nationell behörighet, men nya utmaningar kräver en effektiv samordning och, där så är lämpligt, politik och verktyg på EU-nivå för digital utbildning på medellång och lång sikt som en viktig dimension av det europeiska området för utbildning.

| W. | Tillgång till onlineutbildning av god kvalitet är ofta inte en valmöjlighet utan en nödvändighet för vissa grupper, t.ex. heltidsarbetande eller arbetslösa i landsbygdsområden och avlägsna områden eller personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

W.

Tillgång till onlineutbildning av god kvalitet är ofta inte en valmöjlighet utan en nödvändighet för vissa grupper, t.ex. heltidsarbetande eller arbetslösa i landsbygdsområden och avlägsna områden eller personer med funktionsnedsättning.

| X. | Utbildning är en investering för framtiden och ett mycket viktigt instrument för varje individs utveckling och självförverkligande. Digital utbildning skulle kunna bidra till att tackla utmaningar såsom desinformation, radikalisering, identitets- och datastöld, nätmobbning och nätbedrägerier. Utbildning och livslångt lärande kommer att spela en viktig roll för att åstadkomma en rättvis omställning till den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

X.

Utbildning är en investering för framtiden och ett mycket viktigt instrument för varje individs utveckling och självförverkligande. Digital utbildning skulle kunna bidra till att tackla utmaningar såsom desinformation, radikalisering, identitets- och datastöld, nätmobbning och nätbedrägerier. Utbildning och livslångt lärande kommer att spela en viktig roll för att åstadkomma en rättvis omställning till den digitala ekonomin.

Den reviderade handlingsplanen för digital utbildning: vision, styrning, finansiering och resultatmätning

| 1. | Europaparlamentet betonar att en rättighetsbaserad strategi för digital utbildning, i enlighet med den europeiska pelaren för sociala rättigheter, måste vara vägledande princip i politiken för digital utbildning för att säkerställa att rätten till inkluderande, god utbildning för alla blir verklighet. Parlamentet understryker att återhämtningen efter pandemin och förnyelsen av utbildningspolitiken är oupplösligt förbundna med andra utmaningar som unionen och världen står inför, och betonar behovet av att koppla politiken för digital utbildning till andra politikområden för att främja ett mer inkluderande, jämställt, innovativt och grönare samhälle. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende den uppdaterade handlingsplanen för digital utbildning och dess utvidgade tillämpningsområde och ambitioner, med specifika mål för att hantera i synnerhet de bestående luckorna när det gäller digitala färdigheter, främjandet av god dator- och it-utbildning samt bättre konnektivitet i skolor, som ett ytterligare ett steg mot en mer omfattande strategi för digitala färdigheter och digital utbildning. Den färdiga planen kan betraktas som framgångsrik om digital utbildning verkligen har blivit en del av utbildningspolitiken med tydliga, konsekventa och positiva resultat när det gäller tillgänglighet, tillgång, kvalitet och jämlikhet i hela unionen. Parlamentet inser att medlemsstaterna har olika utgångspunkter i denna process, vilka bör beaktas vid genomförandet av planen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet ser mycket positivt på beslutet att anpassa planen till den sjuåriga fleråriga budgetramen, eftersom detta möjliggör ett mer långsiktigt perspektiv och kopplar den till de relevanta finansieringsinstrumenten. Parlamentet understryker planens betydelse för att förverkliga det europeiska området för utbildning och vice versa, och att genomförandet bör präglas av transparens och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar dock att det för att omsätta planen i praktiken krävs samordning mellan en rad olika program och mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa effektiva synergier mellan de olika programmen och en mer konsekvent och effektiv samordning mellan all relevant politik för digital utbildning på EU-nivå, i syfte att minska fragmenteringen och undvika överlappningar mellan nationella och europeiska finansieringsinstrument och strategier och därigenom öka genomslaget. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet pekar på bidraget från de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont Europa, Europeiska solidaritetskåren, Kreativa Europa och Erasmus+ till finansieringen av olika aspekter av planen. Parlamentet välkomnar den avsevärt förstärkta budgeten för programmet Erasmus+ och är vaksamt mot att det överbelastas med nya politiska ambitioner, med tanke på att det övergripande fokuset måste vara att göra programmet mer inkluderande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet pekar på vikten av de prioriterade områdena för investering ”Uppkoppling” och ”Omskolning och kompetensutveckling” i faciliteten för återhämtning och resiliens för att driva agendan för digital utbildning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta minst 10 procent av facilitetens finansiering till utbildning. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att uppmuntra medlemsstaterna att avsevärt öka de offentliga utgifterna för utbildning, som ett erkännande av utbildningens centrala roll för att stärka tillväxten, skapa arbetstillfällen och stimulera den ekonomiska och sociala motståndskraften. Parlamentet påminner också om att minst 20 procent av de medel som ska tillhandahållas inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens har öronmärkts för den digitala omställningen, och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att använda medel från faciliteten för att stärka utbildningssystemens digitala kapacitet och investera i exempelvis digital infrastruktur för skolor, elever och utsatta grupper, särskilt i exkluderade områden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker värdet av pilotprojekt och förberedande åtgärder som inletts av parlamentet för att säkerställa ett mer unionsomfattande samarbete för att ta itu med utbildningsklyftor mellan medlemsstater, regioner och landsbygds- och stadsområden, till exempel den nya förberedande åtgärden som syftar till att öka tillgången till utbildningsverktyg i områden och samhällen med låg konnektivitet eller tillgång till teknik. Parlamentet begär att framgångsrika pilotprojekt och förberedande åtgärder ska integreras i unionens program. Parlamentet välkomnar i detta avseende införandet av en mediekompetensåtgärd i det nya programmet Kreativa Europa, som bygger på det framgångsrika pilotprojektet och den förberedande åtgärden ”Mediekompetens för alla”, och efterlyser tillräcklig finansiering för att säkerställa att den nya åtgärden blir verkningsfull. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att den nya planen fastställer specifika mål för att ta itu med de bestående luckorna när det gäller digital utbildning, till exempel i fråga om konnektivitet, digitala färdigheter och innehåll för lärande online. Parlamentet välkomnar kommissionens planerade halvtidsöversyn av planen och dess avsikt att öka uppgiftsinsamlingen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett omfattande övervakningssystem för all politik för digital utbildning som bör användas för att utbyta god praxis inom hela EU och bidra till halvtidsöversynen. Parlamentet upprepar att det behövs en tydlig tidsplan för genomförandet och tydliga riktmärken och delmål, vilka ska läggas fram för både parlamentet och rådet. Parlamentet är fortfarande övertygat om att planen behöver en tydligare styrnings- och samordningsstruktur, som bör innefatta parlamentet, för att man fortlöpande ska kunna övervaka utvecklingen och resultaten. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta ett forum som sammanför medlemsstaterna, parlamentet och andra berörda aktörer och experter, inklusive utbildningsanordnare och organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att öka utbildningens roll och synlighet, inklusive den digitala utbildningen, i den europeiska planeringsterminen och att i fokus även ha med hänvisningar till utbildningens ekonomiska effekter, att inkludera sociala mål och kvaliteten på utbildningstjänster. Parlamentet noterar att medlemsstaterna kommer att ha historiskt höga skuldsättningsnivåer efter covid-19-krisen. Parlamentet påpekar att klassificeringen av utbildning som utgifter i den nationella redovisningen ibland har lett till betydande nedskärningar i utbildningsbudgetarna vid tidigare kriser. Parlamentet betonar att den digitala omställningen inom utbildningen inte kommer att vara möjlig utan betydande investeringar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att covid-19-krisen har understrukit behovet av att medlemsstaterna samordnar politiken och åtgärderna för digital utbildning på ett effektivare sätt och utbyter bästa praxis genom en flerpartsstrategi för utbildningspolitiken för att säkerställa att den tillgodoser EU-medborgarnas behov och sätter de studerande/eleverna i centrum. Parlamentet välkomnar därför kommissionens åtagande att inrätta ett europeiskt digitalt utbildningscentrum som ett första steg mot en process för gemensamt skapande och ett kontinuerligt övervakningssystem som kopplar samman nationella och regionala strategier för digital utbildning, med deltagande av viktiga berörda aktörer och experter, däribland organisationer i det civila samhället, som företräder olika tillvägagångssätt inom och utanför den ordinarie utbildningen. Det nya utbildningscentrumet erbjuder en kanal genom vilken medlemsstaterna bör främja samarbete mellan utbildningsanstalter för att förbättra tillhandahållandet av digital utbildning. Parlamentet är positivt till ambitionen att använda utbildningscentrumet för att etablera en strategisk dialog med medlemsstaterna om viktiga faktorer som möjliggör en framgångsrik digital utbildning med sikte på en rekommendation från rådet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att arbeta skyndsamt för att tidigarelägga datumet för offentliggörandet av förslaget till rekommendation till 2021. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med respekt för subsidiaritetsprincipen, övervaka genomförandet på nationell nivå och säkerställa en rättvis representation och oberoende inom centrumen och rådgivningstjänsterna och i samråd med berörda parter. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut involvera parlamentet i inrättandet av europeiska och nationella centrum och rådgivningstjänster och i utnämningen av relevanta berörda parter. Parlamentet påminner kommissionen om att undvika överlappning och duplicering med centrumets mål, när den utvecklar konceptet för den planerade europeiska utbytesplattformen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker behovet av att EU fungerar som en global referens när det gäller digital utbildning av god kvalitet, och uppmanar kommissionen att samarbeta nära med relevanta globala och regionala institutioner och berörda parter för att öka tillgången till digital utbildning av god kvalitet i hela världen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker forskningens avgörande roll när det gäller att förverkliga planen och uppnå en ändamålsenlig och lämplig digital utbildning för alla, och välkomnar kommissionens erkännande av detta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera mer i tvärvetenskaplig forskning för att bedöma digitaliseringens långsiktiga inverkan på lärandet samt hur verkningsfull politiken för digital utbildning är, vilket kan tjäna som underlag för deras framtida utformning och genomförande, bland annat genom att förutse nya typer av arbeten och färdigheter och anpassa läroplanerna därefter. Parlamentet understryker behovet av fortlöpande forskning om den digitala teknikens olika effekter på barns utbildning och utveckling, som kopplar samman utbildningsvetenskap, pedagogik, psykologi, sociologi, neurovetenskap och datavetenskap för att få en så djup förståelse som möjligt av hur barns och vuxnas hjärnor reagerar på den digitala miljön och vilka utmaningar som kan finnas i samband med digital utbildning. |
| --- | --- |

13.

Främja ett högpresterande digitalt utbildningsekosystem

| 14. | Europaparlamentet understryker att covid-19-pandemin har visat att inte alla elever/studerande har tillgång till och därmed kan dra nytta av digital utbildning samt distans- och onlineundervisning. Parlamentet konstaterar att det finns skillnader mellan och inom medlemsstaterna och att människor från missgynnade miljöer eller som bor i avlägsna områden eller landsbygdsområden är oproportionerligt drabbade. Parlamentet beklagar djupt den ihållande digitala klyftan i unionen. Parlamentet beklagar att man i vissa medlemsstater har misslyckats med att ge tillgång till digital utbildning av god kvalitet, vilket resulterade i att alltför många elever saknade tillgång till utbildning i flera månader. Parlamentet delar kommissionens analys att ett snabbt och tillförlitligt internet och digital utrustning av god kvalitet i utbildningsanstalter, icke-formella miljöer och i hemmet är förutsättningar för en fungerande digital utbildning. Parlamentet påpekar likaså att vissa medlemsstater ligger långt fram när det gäller att tillhandahålla digital infrastruktur och digital utrustning och därmed tillhandahålla digitala utbildningslösningar. Parlamentet understryker behovet av att motverka den digitala klyftan som en absolut prioritet och anser att offentlig-privata partnerskap – som styrs av utbildningsanstalternas behov – kan påskynda genomförandet av lösningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på att bredband bör betraktas som en kollektiv nyttighet och att adekvat finansiering bör ges till dess infrastruktur för att säkerställa att det är allmänt tillgängligt och ekonomiskt överkomligt – som ett avgörande steg för att överbrygga den digitala klyftan. Parlamentet noterar dessutom den potential som utbyggnaden av 5G kan erbjuda, och uppmanar kommissionen att undersöka hur 5G kan bidra till initiativ för digital utbildning. Parlamentet efterlyser särskilda åtgärder och finansieringssystem för att förbättra tillgången för alla utbildningsanstalter, särskilt dem i avlägsna områden, landsbygdsområden och bergsområden med låg konnektivitet och begränsad tillgång till ny teknik såsom artificiell intelligens (AI), robotteknik, blockkedjeteknik, öppen källkod, ny utbildningsteknik eller spelifiering, mot bakgrund av deras växande betydelse och potential. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar planens fokus på att stödja konnektivitet mellan skolor och universitet genom Fonden för ett sammanlänkat Europa samt insatserna för att informera om EU:s finansieringsmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med medlemsstaterna, de lokala myndigheterna och berörda parter för att säkerställa att EU:s stöd knyter an till nationella system, särskilt för att stötta missgynnade grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att rikta stödet inte bara till skolor utan så att det når ut till alla formella och icke-formella utbildningsanstalter. Parlamentet påminner om att utbildningsanstalterna måste backas upp av specialiserad personal som tar hand om nätverk och applikationer och lär ut och ger stöd i fråga om dataskydd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av att unionen tar ledningen inom digital utbildning genom att underlätta tillgången till innovationer och teknik för lärare, elever/studerande och föräldrar. Parlamentet efterlyser i detta avseende nya initiativ inom utbildning genom att fullt ut utnyttja ny teknik såsom AI och robotteknik, som också kommer att öka medvetenheten om de möjligheter och utmaningar som är förknippade med dem i utbildningssammanhang. Parlamentet påminner om att en etisk och människocentrerad strategi bör säkerställas för användning av AI och robotteknik. Parlamentet konstaterar att smart användning av AI kan minska personalens arbetsbörda, göra utbildningsinnehållet mer engagerande, underlätta inlärningen inom ett antal ämnesområden och stödja mer skräddarsydda undervisningsmetoder som är anpassade till elevernas/de studerandes individuella behov. Parlamentet är bekymrat över bristen på högre utbildningsprogram och forskning i unionen med särskild inriktning på AI, vilket riskerar att undergräva EU:s konkurrenskraft. Parlamentet efterlyser ökat fokus på offentliga investeringar i AI. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att ge skolor (lärare och elever) inte bara tekniskt stöd och internetuppkoppling, utan också nödvändigt stöd med säker och tillförlitlig programvara, och att främja flexibla utbildningsmodeller och stöd för elever på distans med hjälp av e-resurser, e-material, videor, e-mentorskap och gratis onlineutbildning. Parlamentet betonar i detta sammanhang att lokala kultur- och samhällsinstitutioner, såsom bibliotek och museer, är viktiga leverantörer av sådana digitala resurser. Parlamentet varnar för de negativa effekterna av leverantörsinlåsningar av utbildningsresurser på det pedagogiska oberoendet, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera detta oberoende från eventuella inblandningar eller intressen. Parlamentet insisterar på behovet av ett öppet och transparent digitalt utbildningsekosystem när det gäller innehåll, utrustning och teknik. Parlamentet understryker att öppen teknik stöder en känsla av samarbete och att kostnadsfria lösningar med öppen källkod, återanvändning av allmänt tillgängligt innehåll samt driftskompatibla hård- och mjukvarulösningar förbättrar tillgången och skapar en mer balanserad digital sfär. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker behovet av att erkänna de rättsliga och etiska principerna relaterade till immateriella rättigheter i samband med att skapandet och spridningen av digitalt utbildningsinnehåll ökat. Parlamentet välkomnar och stöder nätverket för immaterialrätt inom utbildning, som administreras av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet, och uppmuntrar utvecklingen av färdigheter hos elever/studerande och lärare inom immateriella rättigheter. Parlamentet påminner om det undantag från upphovsrätten för användning av verk och andra alster i digital och gränsöverskridande undervisningsverksamhet som fastställs i artikel 5 i direktiv (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet pekar på intressanta innovativa initiativ som gör den nätbaserade miljön och lekplatsen säker, intressant och rolig i alla skeden av utbildningen. Parlamentet understryker vikten av att föra samman pedagogiska, kognitiva och psykologiska tillvägagångssätt för utbildning och anpassa online- och offlineformat därefter. Parlamentet noterar i detta sammanhang det tillvägagångssätt som föreslås i den europeiska strategin för förskoleverksamhet och barnomsorg. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om vikten av att erbjuda lärare, elever och föräldrar högkvalitativt, tillgängligt digitalt utbildningsinnehåll från olika källor, och uppmuntrar medlemsstaterna att öronmärka medel för förvärv av professionella och säkra digitala utbildningsresurser som utvecklats genom europeisk innovation, inbegripet utbildningsinnehåll av god kvalitet som samskapats tillsammans med experter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja initiativ som gör det möjligt för företag och organisationer i det civila samhället att dela högteknologisk innovation med utbildningsväsendet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att unionen kan spela en viktig roll för att hjälpa till att utveckla och tillgängliggöra högkvalitativt utbildningsinnehåll. Parlamentet noterar med tillfredsställelse det växande antalet digitala utbildningsplattformar som håller på att upprättas för att möjliggöra tillgång till resurser och utbyte av god praxis, såsom eTwinning, webbplattformen för vuxenutbildning i Europa (Epale) och School Education Gateway. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja och utöka sådana framgångsrika initiativ genom relevanta program såsom InvestEU och Erasmus+, och uppmanar medlemsstaterna att bättre utnyttja deras potential. Parlamentet anser att den europeiska utbytesplattformen kan fungera som ett verktyg för att säkerställa bättre samarbete mellan berörda parter och utbildningsaktörer på europeisk nivå, och uppmanar kommissionen att slutföra sin planerade genomförbarhetsstudie så fort som möjligt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införliva innovation och digital teknik i sina utbildningssystem på ett smart, elevinriktat sätt för att uppnå en ändamålsenlig strategi för blandat lärande för framtiden. Parlamentet påminner dock om den grundläggande betydelsen av klassrumsundervisning, och betonar att digitala verktyg bör användas för att komplettera och förbättra denna. Parlamentet anser att det finns ett behov av att reflektera över de negativa effekterna av långvarig ”skärmtid” på elevernas/de studerandes välbefinnande. Parlamentet understryker att covid-19-pandemin har avslöjat luckor i tillhandhållandet av utbildning som onlineundervisningen inte lätt kan fylla och som man behöver ta tag i, särskilt när det gäller skolmåltider, själavårdande stöd och fysisk träning. |
| --- | --- |

23.

Förbättra digitala färdigheter och digital kompetens för den digitala omvandlingen

| 24. | Europaparlamentet anser att ett införande av digital teknik, och utnyttjande av dess fulla potential, måste gå hand i hand med en modernisering av befintliga läroplaner och befintliga inlärnings- och undervisningsmetoder. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att tillhandahålla ekonomiskt stöd till utbildningskurser avsedda för lärare. Parlamentet kräver att större uppmärksamhet ägnas åt en tillgänglig lärarutbildning eftersom planen är tänkt att säkerställa att lärarna och utbildarna inte bara har digitala färdigheter utan att de även kan lära ut dem. Parlamentet uppmuntrar i detta syfte investeringar i specialiseringskurser i digitala undervisningsfärdigheter för lärare och it-specialister som aspirerar till att undervisa. Parlamentet framhåller värdet av mentorskap som ett verktyg för utbildning och utveckling. Parlamentet understryker den väsentliga roll som Erasmus+ och lärarnas rörlighet spelar för förvärvande av färdigheter. Parlamentet noterar potentialen hos den framtida Teacher Academy, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett tydligt koncept och en budget för parlamentet. Parlamentet efterlyser ett EU-omfattande initiativ för att ta fram nya pedagogiska metoder och bedömningsmetoder för den digitala miljön och erkänner att det finns särskilda digitala utmaningar såsom asynkront lärande och vikten av att främja ett kritiskt engagemang. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker den allt viktigare roll som föräldrar, familjer och handledare spelar i distansundervisningen och behovet av att dessa har goda internetfärdigheter och digitala och tekniska färdigheter, liksom lämplig utrustning, och kräver att de ges särskild utbildning och särskilda stödmekanismer. Parlamentet betonar behovet av att bistå familjer med digitala verktyg för att öka tillgången till distansutbildning, och uppmanar kommissionen att genomföra en särskild studie om digitalt föräldraskap (21) för att utveckla en konsekvent och ändamålsenlig strategi i alla medlemsstater för att hjälpa föräldrar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker utmaningen med skadligt och olagligt innehåll och verksamhet i den digitala miljön, bland annat när det gäller psykisk hälsa och välbefinnande, såsom trakasserier på nätet, inklusive cyberhot och nätmobbning, barnpornografi och grooming, data- och integritetsintrång, farliga onlinespel och desinformation. Parlamentet välkomnar därför varmt den reviderade planens ökade fokus på digital kompetens och informationskompetens genom utbildning. Parlamentet anser att hälso- och sjukvårdspersonal, utbildningsanstalter, det civila samhället och anordnare av icke-formell utbildning, i partnerskap med föräldrar, måste utarbeta en åldersanpassad läroplan som gör det möjligt för elever/studerande att göra välgrundade och lämpliga val och undvika skadligt beteende. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att det är mycket viktigt att människor har de verktyg och färdigheter som krävs för att hantera de olika hoten i den digitala miljön och särskilt för att upptäcka och kritiskt bedöma desinformation och falska nyheter. Parlamentet välkomnar i detta avseende det snabba antagandet nyligen av handlingsplanen för medier och dess fokus på mediekompetens, och uppmanar kommissionen att regelbundet se över uppförandekoden om desinformation och vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att sociala medier arbetar för att bekämpa desinformation online. Parlamentet ser fram emot de planerade riktlinjerna för lärare och utbildningspersonal för att främja digital kompetens och bekämpa desinformation. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara mer ambitiös och att arbeta tillsammans med nationella och lokala berörda aktörer för att inleda storskaliga kampanjer för digital kompetens. Parlamentet noterar vikten av att brett främja befintliga initiativ såsom den europeiska kodveckan och Safer Internet Day. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att alla utvecklingar inom digital utbildning måste gå hand i hand med en robust ram för dataskydd och undvika allt kommersiellt utnyttjande av uppgifter om inlärarna. Parlamentet betonar att högsta möjliga skyddsåtgärder måste tillämpas för uppgifter om minderåriga, inklusive för forsknings- och undervisningssyften. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med Europeiska dataskyddsstyrelsen (EDPB), titta närmare på den särskilda karaktären hos utbildningsuppgifter och uppgifter om elever och studerande. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att traditionella, humanistiska och mjuka färdigheter, såsom sociala färdigheter, empati, problemlösning och kreativitet, även i fortsättningen bör främjas som en del av insatserna för att undervisa i digitala färdigheter och digital kompetens, särskilt genom storskaliga kampanjer för digital kompetens. Parlamentet betonar vikten av den digitala dimensionen av medborgarskapsutbildning, och beklagar de begränsade ambitionerna i den nya handlingsplanen för digital utbildning när det gäller att främja digitalt medborgarskap. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om behovet av avancerade digitala färdigheter, och uppmuntrar medlemsstaterna att inrätta nationella program inom utbildning som ökar antalet utexaminerade på it-området. Parlamentet betonar att sådana kurser skulle kunna utvecklas inom ramen för högteknologiska företag och universitet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Parlamentet understryker vikten av grön utbildning och utbildning om miljön, och efterlyser utveckling av särskilt utformade läroplaner i hela Europa där man beaktar miljökonsekvenserna av digital utbildning. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att i enlighet med de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering har företag som använder ny och framväxande teknik ett ansvar för att tillhandahålla lämplig omskolning och kompetenshöjning för alla berörda arbetstagare så att de kan lära sig att använda digitala verktyg, anpassa sig till arbetsmarknadens föränderliga behov och behålla sin sysselsättning. Parlamentet betonar den roll som arbetsmarknadens parter spelar genom kollektivavtal i fråga om definition och reglering av digitala färdigheter och fortbildning, när det gäller att identifiera kompetensbehov, utveckla arbetsplatsförlagd utbildning och uppdatera läroplaner. Parlamentet påminner om de nya arbetsformer som pandemin fört med sig, t.ex. distansarbete, och uppmanar utbildningsanstalter och arbetsgivare att införa ordentlig utbildning för att förbereda människor för denna nya arbetsmiljö. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker vikten av bedömning och övervakning av digitala färdigheter och pekar i detta avseende på värdet av befintliga verktyg, såsom den europeiska ramen för digital kompetens och självbedömningsverktyget Selfie. Parlamentet välkomnar utvidgningen av Selfie till att omfatta lärare. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka den för närvarande begränsade användningen av sådana verktyg. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar dessutom att erkännandet, valideringen och certifieringen – och därmed överförbarheten – av digitala färdigheter, kvalifikationer och meriter behöver bli bättre och mer innovativt. Parlamentet välkomnar planerna på att utveckla ett europeiskt certifikat för digitala färdigheter som ett verktyg för att underlätta validering och överförbarhet i linje med ramen för digital kompetens. Parlamentet påminner om att systemet måste utvecklas i nära samarbete med medlemsstaterna för att undvika duplicering och överlappning med befintliga system. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga in certifikatet i Europass och eventuellt det framtida europeiska studentkortet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att digitalisera utbildning och kvalifikationer, inbegripet den nya Europass-plattformen och den planerade infrastrukturen för Europass-ramen för digitala referenser. Parlamentet uppmärksammar samtidigt behovet av att förbättra Europass-plattformens funktion när det gäller att söka och få jobb- och kurserbjudanden, av att uppdatera relevant information om aktuella kurser, erbjudanden om utbildning och jobb, samt av att utse de institutioner som ska ansvara för denna process. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre främja den nya Europass-plattformen inom utbildningsanstalter och bland deras personal och arbetsgivare. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra de digitala resurserna, verktygen och mekanismerna på unionsnivå för att skapa möjligheter för alla till livslångt lärande och för att möjliggöra fullständig och högkvalitativ tillgång till kurser och material inom högre utbildning. Parlamentet noterar utvecklingen av en ny, globaliserad digital miljö och marknad för högre utbildning och att det är viktigt att högskolor i Europa förblir relevanta och blomstrande i denna miljö. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa synergier mellan universiteten via en europeisk plattform för onlineuniversitet för olika distans- och onlineutbildningar, med innehåll och program på olika språk, som ska vara tillgängliga i hela Europa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som yrkesutbildning och vuxenutbildning spelar för att tillhandahålla möjligheter till omskolning och kompetenshöjning genom en strategi för livslångt lärande. Parlamentet välkomnar rådets rekommendationer om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft och dess övergripande mål att modernisera EU:s yrkesutbildningspolitik, effektivisera EU:s samarbete i processen och förenkla styrningen av yrkesutbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta ett helhetsgrepp om yrkesutbildning och vuxenutbildning som omfattar formellt, icke-formellt och informellt lärande och som gör det möjligt för studerande att förvärva en rad olika färdigheter som är viktiga för den digitala och gröna omställningen, bidrar till social delaktighet, aktivt medborgarskap och personlig utveckling och gör det möjligt för människor att anpassa sig till en föränderlig arbetsmarknad. Parlamentet understryker vikten av att förvärva grön kompetens. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker de svårigheter som uppstår för yrkesutbildningsanstalter, vars undervisning bygger på praktisk utbildning, när det gäller att anpassa sig till den digitala miljön. Parlamentet efterlyser lämpliga lösningar och tillräcklig finansiering för att säkerställa att yrkesutbildning kan genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet välkomnar den planerade utvidgningen av praktikplatserna inom ramen för projektet Digital Opportunity till studerande vid yrkesutbildningar och till lärare, utbildare och utbildningspersonal. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att förvärvande av digitala färdigheter är en livslång strävan och att politiken därför bör inriktas på alla befolkningsgrupper, inte bara dem i arbetsför ålder. Parlamentet betonar att detta kräver ett sektorsövergripande helhetsgrepp om utbildning som bygger på ett erkännande av att lärande sker inom och utanför den obligatoriska utbildningen och ofta sker i icke-formella och informella sammanhang. Parlamentet efterlyser därför stöd till anordnare av icke-formell utbildning för att de ska kunna öka sin kapacitet och sina resurser så att de kan erbjuda en tillgänglig digital utbildning av god kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till olika nivåer av teknisk utveckling mellan utbildningssektorer och utbildningsanstalter och att fästa särskild uppmärksamhet vid mer svåråtkomliga områden och grupper när de utarbetar rekommendationer och riktlinjer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet varnar för att social ojämlikhet och ojämlikheter i utbildning bland yngre barn har en negativ inverkan på utbildningsnivån och möjligheterna till sysselsättning senare i livet. Parlamentet påminner om behovet av tillgång till god utbildning och större ansträngningar för att utveckla digitala färdigheter och mediefärdigheter från tidig ålder. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande om att införa en europeisk barngaranti för att bekämpa barnfattigdom. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att avsätta en betydande del av Europeiska social fonden plus (ESF+) medel som omfattas av delad förvaltning till genomförandet av denna garanti, särskilt för att stödja riktade åtgärder och strukturreformer som effektivt tar itu med barns utsatthet för fattigdom eller social utestängning. Parlamentet påminner om att en lägre utbildningsnivå ofta innebär lägre digital kompetens och välkomnar därför rekommendationen i den förstärkta ungdomsgarantin om att personer som varken arbetar eller studerar ska genomgå en bedömning av sina digitala färdigheter och erhålla utbildning. Parlamentet noterar ESF plus-programmets potential för att stödja livslångt lärande. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att överbrygga den digitala klyftan och påminner om att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa tillgång till digital utbildning och digitalt innehåll av god kvalitet och åt att förbättra den digitala kompetensen för lågutbildade vuxna, personer med funktionsnedsättning, personer från utsatta eller marginaliserade grupper, äldre och personer som bor i avlägsna områden eller landsbygdsområden. Parlamentet påpekar att 2018 deltog endast 4,3 procent av lågutbildade vuxna i någon form av vuxenutbildning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet beklagar därför den fortsatta avsaknaden i planen av åtgärder som riktar sig till lågutbildade vuxna inlärare och äldre. Parlamentet betonar att detta utelämnande undergräver den grundläggande dimensionen av livslångt lärande i den digitala utbildningen och hindrar insatserna för att säkerställa att alla har grundläggande livskunskaper. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att samarbeta med nationella, regionala och lokala myndigheter för att vidta ytterligare åtgärder för att uppmuntra digital utbildning för vuxna genom att göra den tillgänglig, vilket skulle förbereda människor som fullgjort sin formella utbildning så att de kan leva och arbeta i den digitala miljön och säkerställa att de verkligen kan dra nytta av och bidra till att forma den digitala omställningen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker vikten av att ta fram politik som säkerställer att personer med funktionsnedsättning har samma möjligheter och tillgång till god digital utbildning. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att samarbeta med organisationer som företräder personer med olika funktionsnedsättningar för att undersöka de utmaningar och möjligheter som digital utbildning medför och att ta hänsyn till funktionsnedsattas särskilda behov vid utformning av en ändamålsenlig politik för digital utbildning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att identifiera och investera i särskilda funktioner för digital utbildning som är utformade och anpassade för personer med funktionsnedsättning. Digital utbildning erbjuder mycket goda möjligheter för studerande med inlärningssvårigheter eftersom den tillåter skräddarsydda pedagogiska strategier för deras olika förmågor. Parlamentet efterlyser mer investeringar för att erbjuda det stöd som dessa grupper alltför ofta har saknat. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker behovet av jämställdhetsintegrering i all politik för utbildning, färdigheter och digitalisering, särskilt inom handlingsplanen. Digital utbildning har en nyckelroll när det gäller att öka flickors och kvinnors deltagande i den digitala tidsåldern. Parlamentet betonar att den digitala könsklyftan är en ekonomisk, samhällelig och kulturell fråga, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med denna klyfta genom en övergripande politisk strategi på flera nivåer. Parlamentet välkomnar kommissionens resultattavla Women in Digital Scoreboard och understryker behovet av insamling av uppgifter uppdelade efter kön och ålder för att öka förståelsen av den digitala könsklyftan. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar behovet av att fokusera på en bättre integrering av flickor i digital utbildning från mycket tidig ålder. Parlamentet betonar att det krävs en gemensam insats för att uppmuntra och motivera fler flickor att studera Stem- och Steam-ämnen och att gå kurser inom programmering, databehandling och IKT vid skolor och universitet. Parlamentet upprepar att könsklyftan inom utbildning sprider sig till arbetsmarknaden, och betonar behovet av att uppmuntra och underlätta kvinnors tillträde till högteknologiska och digitala sektorer och att bekämpa lönegapet mellan könen med lämpliga strategier och tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att skapa en positiv och inkluderande miljö som främjar kvinnliga förebilder för att motivera flickor att välja Stem- och Steam-ämnen samt IKT och motverka omedvetna fördomar och könsstereotyper när det gäller val av ämne och karriär. Parlamentet anser att den privata sektorn, i samarbete med utbildningsanstalter, icke-statliga organisationer och andra civilsamhällesorganisationer, har en roll att spela när det gäller att utveckla ändamålsenliga initiativ och kampanjer på detta område. Parlamentet pekar på värdet av kommissionens arbetsgrupp ”Women in Digital” och initiativet ”Digital4Her”. |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 92.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(3)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 2.

(4)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 8.

(5)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 135.

(6)  EUT C 202 I, 16.6.2020, s. 1.

(7)  EUT C 193, 9.6.2020, s. 11.

(8)  EUT C 389, 18.11.2019, s. 12.

(9)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

(10)  EUT C 189, 15.6.2017, s. 15.

(11)  EUT C 212, 14.6.2016, s. 5.

(12)  EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

(13)  EUT C 172, 27.5.2015, s. 17.

(14)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

(15)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7a51fb41-92ad-11e7-b92d-01aa75ed71a1/language-en https://futureskills.pearson.com/research/assets/pdfs/technical-report.pdf

(16)  Digital Economy and Society Index (DESI) Report 2020, Europeiska kommissionen.

(17)  DESI Report 2020.

(18)  Europeiska kommissionen, 2019 års resultattavla Women in Digital Scoreboard.

(19)  Kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152).

(20)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122303

(21)  Digitalt föräldraskap beskriver föräldrarnas insatser och metoder för att förstå, stödja och reglera barns aktiviteter i digitala miljöer och hjälpa dem att använda internet på ett säkert sätt.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/14

---

P9_TA(2021)0096

Det marina skräpets påverkan på fisket

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om det marina skräpets påverkan på fisket (2019/2160(INI))

(2021/C 494/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – för ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – för ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 23 mars 2020 om genomförande av kommissionens meddelande om det stärkta och förnyade strategiska partnerskapet med EU:s yttersta randområden (COM(2020)0104), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 23 mars 2020 om genomförande av kommissionens meddelande om det stärkta och förnyade strategiska partnerskapet med EU:s yttersta randområden (COM(2020)0104),

| — | med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (miljöansvarsdirektivet) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (miljöansvarsdirektivet) (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (fiskerikontrollförordningen) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (fiskerikontrollförordningen) (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (havsplaneringsdirektivet) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (havsplaneringsdirektivet) (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/720 av den 29 april 2015 om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/720 av den 29 april 2015 om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/850 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/850 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/883 av den 17 april 2019 om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/883 av den 17 april 2019 om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg (15),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/904 av den 5 juni 2019 om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/904 av den 5 juni 2019 om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön (16),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling, särskilt mål 14 för hållbar utveckling ”Bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling, särskilt mål 14 för hållbar utveckling ”Bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling”,

| — | med beaktande av 2005 års rapport från FN:s miljöprogram (Unep) om marint skräp (Marine Litter – An analytical overview), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2005 års rapport från FN:s miljöprogram (Unep) om marint skräp (Marine Litter – An analytical overview),

| — | med beaktande av den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol), som antogs av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) 1973, inbegripet bilaga V som trädde i kraft den 31 december 1988, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol), som antogs av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) 1973, inbegripet bilaga V som trädde i kraft den 31 december 1988,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport från oktober 2020 om tillståndet för naturen i EU (State of nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport från oktober 2020 om tillståndet för naturen i EU (State of nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018),

| — | med beaktande av resultaten av projektet för att bekämpa marint skräp i Atlantområdet (CleanAtlantic), som finansieras genom unionens program ”Interreg Atlantic Area”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av projektet för att bekämpa marint skräp i Atlantområdet (CleanAtlantic), som finansieras genom unionens program ”Interreg Atlantic Area”,

| — | med beaktande av de frivilliga riktlinjerna för märkning av fiskeredskap från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, som antogs av fiskeriutskottet i juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de frivilliga riktlinjerna för märkning av fiskeredskap från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, som antogs av fiskeriutskottet i juli 2018,

| — | med beaktande av IMO:s handlingsplan för hantering av marint plastavfall från fartyg (Action Plan to Address Marine Plastic Litter from Ships), |
| --- | --- |

—

med beaktande av IMO:s handlingsplan för hantering av marint plastavfall från fartyg (Action Plan to Address Marine Plastic Litter from Ships),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2019 om oceaner och hav, i vilka man behandlar utarbetandet av ett internationellt avtal om plastföroreningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2019 om oceaner och hav, i vilka man behandlar utarbetandet av ett internationellt avtal om plastföroreningar,

| — | med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion (Barcelonakonventionen), konventionen om skydd av Svarta havet (Bukarestkonventionen), konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö (Helsingforskonventionen) och konventionen för skydd av den marina miljön i Nordostatlanten (Osparkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion (Barcelonakonventionen), konventionen om skydd av Svarta havet (Bukarestkonventionen), konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö (Helsingforskonventionen) och konventionen för skydd av den marina miljön i Nordostatlanten (Osparkonventionen),

| — | med beaktande av den regionala planen för hantering av marint skräp i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den regionala planen för hantering av marint skräp i Medelhavet,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna samt av Parisavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna samt av Parisavtalet,

| — | med beaktande av FN:s konvention om biologisk mångfald (CBD), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om biologisk mångfald (CBD),

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention (Unclos) som antogs av FN:s generalförsamling den 16 november 1973, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention (Unclos) som antogs av FN:s generalförsamling den 16 november 1973,

| — | med beaktande av den globala bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster som den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IBPES) offentliggjorde den 31 maj 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster som den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IBPES) offentliggjorde den 31 maj 2019,

| — | med beaktande av förklaringen av den 28 september 2020 från Östersjöområdets medlemsstaters ministrar för miljö, havsekonomi, jordbruk och fiske samt kommissionsledamoten med ansvar för miljö, hav och fiske, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 28 september 2020 från Östersjöområdets medlemsstaters ministrar för miljö, havsekonomi, jordbruk och fiske samt kommissionsledamoten med ansvar för miljö, hav och fiske,

| — | med beaktande av rapporten Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters, som offentliggjordes den 22 september 2020 av kommissionens uppdragsstyrelse för friska oceaner, hav samt kust- och inlandsvatten (Mission Board for Healthy Oceans, Seas, and Coastal and Inland Waters), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters, som offentliggjordes den 22 september 2020 av kommissionens uppdragsstyrelse för friska oceaner, hav samt kust- och inlandsvatten (Mission Board for Healthy Oceans, Seas, and Coastal and Inland Waters),

| — | med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC (Global Warming of 1,5 oC), dess femte utvärderingsrapport (AR5) och sammanfattande rapport samt dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken (Climate Change and Land) och dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat (Ocean and Cryosphere in a Changing Climate), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC (Global Warming of 1,5 oC), dess femte utvärderingsrapport (AR5) och sammanfattande rapport samt dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken (Climate Change and Land) och dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat (Ocean and Cryosphere in a Changing Climate),

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1972 om förhindrande av havsföroreningar till följd av dumpning av avfall och annat material, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1972 om förhindrande av havsföroreningar till följd av dumpning av avfall och annat material,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om tillämpningen av miljöansvarsdirektivet (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om tillämpningen av miljöansvarsdirektivet (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (18),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (21),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0030/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0030/2021), och av följande skäl:

| A. | Det marina skräp som syns på stränder, utmed kusterna, i kustområden och på havsytan överskyler i själva verket ett åtskilligt mera utbrett föroreningsfenomen längs vattenpelaren men även på havsbottnen. Skräpet kommer huvudsakligen från verksamhet på land (80 %), men även från verksamhet till havs, där transporterna med andra stora fartyg än fiskefartyg kraftigt har ökat. |
| --- | --- |

A.

Det marina skräp som syns på stränder, utmed kusterna, i kustområden och på havsytan överskyler i själva verket ett åtskilligt mera utbrett föroreningsfenomen längs vattenpelaren men även på havsbottnen. Skräpet kommer huvudsakligen från verksamhet på land (80 %), men även från verksamhet till havs, där transporterna med andra stora fartyg än fiskefartyg kraftigt har ökat.

| B. | Det marina skräpet utgörs av allt skräp som avsiktligt eller oavsiktligt har hamnat i den marina miljön, och det identifieras utifrån dess storlek (från nano- och mikroskräp till megaskräp) och typ (behållare, grovavfall liggande på havsbottnen, plaster, fiskeredskap, halvsjunkna fartygsvrak, farligt avfall såsom explosiva ämnen och andra lämningar efter krig, textilfibrer, mikroplaster m.m.). |
| --- | --- |

B.

Det marina skräpet utgörs av allt skräp som avsiktligt eller oavsiktligt har hamnat i den marina miljön, och det identifieras utifrån dess storlek (från nano- och mikroskräp till megaskräp) och typ (behållare, grovavfall liggande på havsbottnen, plaster, fiskeredskap, halvsjunkna fartygsvrak, farligt avfall såsom explosiva ämnen och andra lämningar efter krig, textilfibrer, mikroplaster m.m.).

| C. | 70 % av det marina skräp som hamnar i havet landar i slutändan på havsbottnen och den sammanlagda mängden av det skräp som flyter omkring på havsytan utgör endast 1 % av den plast som finns i havet. Senaste vetenskapliga forskning visar att mängden plastföroreningar i havet har underskattats kraftigt och att det än i dag finns stora brister i de oceanografiska kunskaperna. Vidare krävs en forskningsinsats i fråga om spridningen av marint skräp i havet för att få en bättre uppfattning om havsföroreningarnas omfattning. |
| --- | --- |

C.

70 % av det marina skräp som hamnar i havet landar i slutändan på havsbottnen och den sammanlagda mängden av det skräp som flyter omkring på havsytan utgör endast 1 % av den plast som finns i havet. Senaste vetenskapliga forskning visar att mängden plastföroreningar i havet har underskattats kraftigt och att det än i dag finns stora brister i de oceanografiska kunskaperna. Vidare krävs en forskningsinsats i fråga om spridningen av marint skräp i havet för att få en bättre uppfattning om havsföroreningarnas omfattning.

| D. | Havet är en global och sammanhängande helhet vars goda ekologiska status är avgörande för att säkerställa dess motståndskraft och fortsatta tillhandahållande av ekosystemtjänster såsom att ta upp koldioxid och producera syre. Varje förändring i havens och kusternas ekosystem skulle kunna försvaga havets funktion som klimatreglerare. Marint skräp utgör ett hot mot fiskerisektorns framtid i allmänhet, eftersom endast en ren, välmående och produktiv kust- och havsmiljö präglad av biologisk mångfald kan tillgodose människors långsiktiga behov i allmänhet, och yrkesfiskarnas, skaldjursplockarnas och fiskesamhällenas behov i synnerhet. |
| --- | --- |

D.

Havet är en global och sammanhängande helhet vars goda ekologiska status är avgörande för att säkerställa dess motståndskraft och fortsatta tillhandahållande av ekosystemtjänster såsom att ta upp koldioxid och producera syre. Varje förändring i havens och kusternas ekosystem skulle kunna försvaga havets funktion som klimatreglerare. Marint skräp utgör ett hot mot fiskerisektorns framtid i allmänhet, eftersom endast en ren, välmående och produktiv kust- och havsmiljö präglad av biologisk mångfald kan tillgodose människors långsiktiga behov i allmänhet, och yrkesfiskarnas, skaldjursplockarnas och fiskesamhällenas behov i synnerhet.

| E. | Det marina skräpet är en global utmaning, eftersom det inte känner några gränser och transporteras av strömmar och vind över långa sträckor runt om i världen, vilket påverkar områden och sektorer som ligger långt från dess ursprungsort och som inte är ansvariga för att ha producerat skräpet. I hela världen dumpas fortfarande stora mängder skräp direkt i havet. När det gäller havsföroreningar måste man tillämpa en helhetsstrategi genom att stödja insatser på samtliga nivåer, från lokal till internationell nivå. |
| --- | --- |

E.

Det marina skräpet är en global utmaning, eftersom det inte känner några gränser och transporteras av strömmar och vind över långa sträckor runt om i världen, vilket påverkar områden och sektorer som ligger långt från dess ursprungsort och som inte är ansvariga för att ha producerat skräpet. I hela världen dumpas fortfarande stora mängder skräp direkt i havet. När det gäller havsföroreningar måste man tillämpa en helhetsstrategi genom att stödja insatser på samtliga nivåer, från lokal till internationell nivå.

| F. | Föroreningar av oceaner och hav till följd av marint plastavfall, framför allt mikroplaster, förvärras av meteorologiska fenomen som gör att mikroplasterna sprids via luft, regn och snö, vilket leder till att miljöer som tidigare ansetts orörda, såsom höga berg eller Antarktis, och till och med bortom polcirkeln, förorenas. |
| --- | --- |

F.

Föroreningar av oceaner och hav till följd av marint plastavfall, framför allt mikroplaster, förvärras av meteorologiska fenomen som gör att mikroplasterna sprids via luft, regn och snö, vilket leder till att miljöer som tidigare ansetts orörda, såsom höga berg eller Antarktis, och till och med bortom polcirkeln, förorenas.

| G. | Varje dag dumpas 730 ton skräp i Medelhavet. En rapport från Världsnaturfonden (WFF) från juni 2019 visar att 11 200 ton av den plast som slängts i naturen årligen hamnar i Medelhavet. Den plastmängd som motsvarande innehållet i 66 000 sopbilar dumpas varje år i Medelhavet. Mikroplasterna i Medelhavet når rekordhöga koncentrationsnivåer med 1,25 miljoner fragment per kvadratkilometer. Små plastpartiklar utgör cirka 90 % av all den plast som flyter omkring i Medelhavet, vilket motsvarar cirka 280 miljarder fragment flytande mikroplaster. Genomsnittskonsumenten av skaldjur från Medelhavet får i genomsnitt i sig 11 000 plastfragment per år. Medelhavet är därmed ett av de mest förorenade haven i världen. |
| --- | --- |

G.

Varje dag dumpas 730 ton skräp i Medelhavet. En rapport från Världsnaturfonden (WFF) från juni 2019 visar att 11 200 ton av den plast som slängts i naturen årligen hamnar i Medelhavet. Den plastmängd som motsvarande innehållet i 66 000 sopbilar dumpas varje år i Medelhavet. Mikroplasterna i Medelhavet når rekordhöga koncentrationsnivåer med 1,25 miljoner fragment per kvadratkilometer. Små plastpartiklar utgör cirka 90 % av all den plast som flyter omkring i Medelhavet, vilket motsvarar cirka 280 miljarder fragment flytande mikroplaster. Genomsnittskonsumenten av skaldjur från Medelhavet får i genomsnitt i sig 11 000 plastfragment per år. Medelhavet är därmed ett av de mest förorenade haven i världen.

| H. | Det bästa sättet att minska mängden plastavfall i havet är att reducera och undvika att producera det och övergå till att återvinna och återanvända material och produkter. |
| --- | --- |

H.

Det bästa sättet att minska mängden plastavfall i havet är att reducera och undvika att producera det och övergå till att återvinna och återanvända material och produkter.

| I. | Det marina skräpet ger en yta som många organismer och bakterier kan växa på, vilket gynnar introducering av invasiva arter som kan försämra balansen i de marina ekosystemen. De bakterier som finns på det marina skräpet kan dessutom intas av de djur som lever i havet, eftersom djuren tror att skräpet är föda. |
| --- | --- |

I.

Det marina skräpet ger en yta som många organismer och bakterier kan växa på, vilket gynnar introducering av invasiva arter som kan försämra balansen i de marina ekosystemen. De bakterier som finns på det marina skräpet kan dessutom intas av de djur som lever i havet, eftersom djuren tror att skräpet är föda.

| J. | Det marina skräpet får negativa effekter ur ett morfologiskt perspektiv, särskilt för öar. |
| --- | --- |

J.

Det marina skräpet får negativa effekter ur ett morfologiskt perspektiv, särskilt för öar.

| K. | Det marina skräpet samlas framför allt kring små avlägsna öar och i kustområden. De yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna står för 80 % av den marina biologiska mångfalden i Europa. Deras ekonomier grundar sig till stor del på fiske och turism. |
| --- | --- |

K.

Det marina skräpet samlas framför allt kring små avlägsna öar och i kustområden. De yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna står för 80 % av den marina biologiska mångfalden i Europa. Deras ekonomier grundar sig till stor del på fiske och turism.

| L. | Den globala spridningen av marint skräp påverkar utvecklingsländer utanför EU, framför allt de kustsamhällen som är beroende av fiske och som inte nödvändigtvis har vare sig den kapacitet eller de medel som krävs för att effektivt skydda sig. |
| --- | --- |

L.

Den globala spridningen av marint skräp påverkar utvecklingsländer utanför EU, framför allt de kustsamhällen som är beroende av fiske och som inte nödvändigtvis har vare sig den kapacitet eller de medel som krävs för att effektivt skydda sig.

| M. | Problematiken med marint skräp är till stor en följd av dålig avfallshantering på land, till exempel vid vattendrag och floder, dålig hantering av avloppsvatten, olagliga öppna deponier eller deponier belägna nära vattendrag, nedskräpning, avrinning efter skyfall och regn samt dumpning direkt i havet av snö som samlats upp på vägar och trottoarer. |
| --- | --- |

M.

Problematiken med marint skräp är till stor en följd av dålig avfallshantering på land, till exempel vid vattendrag och floder, dålig hantering av avloppsvatten, olagliga öppna deponier eller deponier belägna nära vattendrag, nedskräpning, avrinning efter skyfall och regn samt dumpning direkt i havet av snö som samlats upp på vägar och trottoarer.

| N. | Diffusa föroreningar som behandlat eller obehandlat avloppsvatten, som kan innehålla kemiska produkter eller läkemedelsavfall, eller dagvatten eller lakvatten från städerna eller jordbruket, såsom utsläpp av kväve och fosfor, utgör ett eutrofieringshot mot den marina miljön på grund av den kraftiga koncentrationen av näringsämnen, vilken på sikt kan medföra syrebrist på havsbottnen, som i sin tur ökar spridningen av ”döda zoner”, som tiodubblats sedan 1950, kraftigt öka förekomsten av cyanobakterier, bidra till bildandet av grön- och rödalger samt leda till en större kontamination av de havslevande djur- och växtarterna. |
| --- | --- |

N.

Diffusa föroreningar som behandlat eller obehandlat avloppsvatten, som kan innehålla kemiska produkter eller läkemedelsavfall, eller dagvatten eller lakvatten från städerna eller jordbruket, såsom utsläpp av kväve och fosfor, utgör ett eutrofieringshot mot den marina miljön på grund av den kraftiga koncentrationen av näringsämnen, vilken på sikt kan medföra syrebrist på havsbottnen, som i sin tur ökar spridningen av ”döda zoner”, som tiodubblats sedan 1950, kraftigt öka förekomsten av cyanobakterier, bidra till bildandet av grön- och rödalger samt leda till en större kontamination av de havslevande djur- och växtarterna.

| O. | Dåligt förvaltade avloppsreningsnät innebär risker för vattenbruksproducenter och ostronodlare, eftersom kvaliteten på deras produkter kan hotas av förekomsten av virus och bakterier, såsom norovirus, vilket kan medföra tillfälliga försäljnings- och distributionsförbud för deras produkter om de inte är lämpliga för konsumtion. |
| --- | --- |

O.

Dåligt förvaltade avloppsreningsnät innebär risker för vattenbruksproducenter och ostronodlare, eftersom kvaliteten på deras produkter kan hotas av förekomsten av virus och bakterier, såsom norovirus, vilket kan medföra tillfälliga försäljnings- och distributionsförbud för deras produkter om de inte är lämpliga för konsumtion.

| P. | Covid-19-krisen har visat hur dåliga avfallshantering på land snabbt kan orsaka nya havsföroreningar, framför allt till följd av användningen av engångsartiklar som operationsmunskydd och engångshandskar. |
| --- | --- |

P.

Covid-19-krisen har visat hur dåliga avfallshantering på land snabbt kan orsaka nya havsföroreningar, framför allt till följd av användningen av engångsartiklar som operationsmunskydd och engångshandskar.

| Q. | En stor del av plasterna och mikroplasterna i havet härrör från källor på land. |
| --- | --- |

Q.

En stor del av plasterna och mikroplasterna i havet härrör från källor på land.

| R. | Den stora mängden plast i havet får också stora konsekvenser för fisket. För det småskaliga fisket blir konsekvenserna ännu större och ekonomiskt mer kännbara. |
| --- | --- |

R.

Den stora mängden plast i havet får också stora konsekvenser för fisket. För det småskaliga fisket blir konsekvenserna ännu större och ekonomiskt mer kännbara.

| S. | Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) är tobaksavfall den vanligaste typen av skräp i världen sett till mängden. Den icke-statliga amerikanska organisationen Ocean Conservancy anger att cigarettfimpar ligger högst på listan över de tio typer av avfall som insamlas mest vid internationella strandstädningsinsatser. En enda cigarettfimp behöver tolv år för att brytas ner och innehåller nästan 4 000 kemiska ämnen. För varje cigarettfimp som hamnar i haven och i floderna förorenas 500 liter vatten. |
| --- | --- |

S.

Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) är tobaksavfall den vanligaste typen av skräp i världen sett till mängden. Den icke-statliga amerikanska organisationen Ocean Conservancy anger att cigarettfimpar ligger högst på listan över de tio typer av avfall som insamlas mest vid internationella strandstädningsinsatser. En enda cigarettfimp behöver tolv år för att brytas ner och innehåller nästan 4 000 kemiska ämnen. För varje cigarettfimp som hamnar i haven och i floderna förorenas 500 liter vatten.

| T. | Det marina skräpet är till stor skada för motståndskraften och produktiviteten hos de marina ekosystemen, särskilt de mest sårbara, som redan nu är utsatta för många samtidiga belastningar, såsom klimatförändringar, föroreningar och olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), överfiske samt ökade aktiviteter såsom sjötransporter och turism. |
| --- | --- |

T.

Det marina skräpet är till stor skada för motståndskraften och produktiviteten hos de marina ekosystemen, särskilt de mest sårbara, som redan nu är utsatta för många samtidiga belastningar, såsom klimatförändringar, föroreningar och olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), överfiske samt ökade aktiviteter såsom sjötransporter och turism.

| U. | Dessa ökade påfrestningar på de marina ekosystemen leder till minskad biologisk mångfald och kvävning av bentiska organismer och riskerar att öka sjukdomsspridningen på grund av förekomsten av patogener som orsakas av ackumulering av marint skräp på havsbottnen. |
| --- | --- |

U.

Dessa ökade påfrestningar på de marina ekosystemen leder till minskad biologisk mångfald och kvävning av bentiska organismer och riskerar att öka sjukdomsspridningen på grund av förekomsten av patogener som orsakas av ackumulering av marint skräp på havsbottnen.

| V. | Trots att EU i allt högre grad har inriktat sig på att ta itu med problemet med förlorade eller övergivna fiskeredskap till havs, fortsätter vissa övergivna, förlorade eller på annat sätt kasserade fiskeredskap att vara aktiva i månader eller till och med år, vilket spöknätsfenomenet visat, och påverkar utan åtskillnad alla havslevande vilda djur, inklusive fiskbestånd. IUU-fisket erkänns som en av de främsta källorna till spökredskap. |
| --- | --- |

V.

Trots att EU i allt högre grad har inriktat sig på att ta itu med problemet med förlorade eller övergivna fiskeredskap till havs, fortsätter vissa övergivna, förlorade eller på annat sätt kasserade fiskeredskap att vara aktiva i månader eller till och med år, vilket spöknätsfenomenet visat, och påverkar utan åtskillnad alla havslevande vilda djur, inklusive fiskbestånd. IUU-fisket erkänns som en av de främsta källorna till spökredskap.

| W. | Det marina skräpet är en allvarlig fara för många havslevande djurarter som löper risk för strypning, kvävning, intag av skräp, skada och förgiftning, men även för andra djurarter såsom havsfåglar, av vilka en del redan är hotade eller till och med akut hotade. |
| --- | --- |

W.

Det marina skräpet är en allvarlig fara för många havslevande djurarter som löper risk för strypning, kvävning, intag av skräp, skada och förgiftning, men även för andra djurarter såsom havsfåglar, av vilka en del redan är hotade eller till och med akut hotade.

| X. | Yrkesfiskare, inbegripet sådana som bedriver småskaligt fiske, och vattenbruksproducenter är de första som påverkas av det marina skräpet, som utgör ett allvarligt hot mot deras verksamhet, eftersom detta skräp kan utgöra ett hinder, trassla in sig i fiskeredskapen, skada redskapen och leda till att de går förlorade, blockera fartygsmotorer och deras kylsystem, utgöra ett hot mot säkerheten för sjömän ombord på fartyg, tvinga sjömän att jobba extra för att rengöra redskapen och därmed orsaka betydande ekonomiska förluster. |
| --- | --- |

X.

Yrkesfiskare, inbegripet sådana som bedriver småskaligt fiske, och vattenbruksproducenter är de första som påverkas av det marina skräpet, som utgör ett allvarligt hot mot deras verksamhet, eftersom detta skräp kan utgöra ett hinder, trassla in sig i fiskeredskapen, skada redskapen och leda till att de går förlorade, blockera fartygsmotorer och deras kylsystem, utgöra ett hot mot säkerheten för sjömän ombord på fartyg, tvinga sjömän att jobba extra för att rengöra redskapen och därmed orsaka betydande ekonomiska förluster.

| Y. | Det marina skräpets inverkan på fiskerisektorn drabbar i högre grad det småskaliga fisket än det industriella fisket, eftersom små fartyg är mer utsatta för skador på sina propellrar, motorer och fiskeredskap, och eftersom det marina skräpet är mer koncentrerat till grunda havsområden där det småskaliga fisket huvudsakligen äger rum. Marint skräp påverkar också kvaliteten på fångsterna, som kan förorenas av detta skräp och bli osäljbara, vilket orsakar ytterligare ekonomiska förluster för fiskeri- och vattenbruksföretagen. |
| --- | --- |

Y.

Det marina skräpets inverkan på fiskerisektorn drabbar i högre grad det småskaliga fisket än det industriella fisket, eftersom små fartyg är mer utsatta för skador på sina propellrar, motorer och fiskeredskap, och eftersom det marina skräpet är mer koncentrerat till grunda havsområden där det småskaliga fisket huvudsakligen äger rum. Marint skräp påverkar också kvaliteten på fångsterna, som kan förorenas av detta skräp och bli osäljbara, vilket orsakar ytterligare ekonomiska förluster för fiskeri- och vattenbruksföretagen.

| Z. | Fiskerisektorn har redan länge gått i täten för att bekämpa de föroreningar som det marina skräpet orsakar, även om detta endast är ett litet bidrag till att lösa problemet på global nivå, och fiskare och vattenbruksproducenter har redan en längre tid intagit en aktiv och proaktiv roll för att bidra till renare hav. |
| --- | --- |

Z.

Fiskerisektorn har redan länge gått i täten för att bekämpa de föroreningar som det marina skräpet orsakar, även om detta endast är ett litet bidrag till att lösa problemet på global nivå, och fiskare och vattenbruksproducenter har redan en längre tid intagit en aktiv och proaktiv roll för att bidra till renare hav.

| AA. | Det har uppskattats att det marina skräpet orsakar fiskerisektorn intäktsförluster på 1–5 % (22). |
| --- | --- |

AA.

Det har uppskattats att det marina skräpet orsakar fiskerisektorn intäktsförluster på 1–5 % (22).

| AB. | Endast 1,5 % (23) av fiskeredskapen återanvänds och det finns ett akut behov att tillhandahålla lämpligt ekonomiskt stöd för insamling, återanvändning och reparation av alla fiskeredskap. Sektorn skulle kunna gynnas av nya ekonomiska möjligheter genom att förbinda sig till en cirkulär ekonomi som grundar sig på smart utformning, forskning och innovation. |
| --- | --- |

AB.

Endast 1,5 % (23) av fiskeredskapen återanvänds och det finns ett akut behov att tillhandahålla lämpligt ekonomiskt stöd för insamling, återanvändning och reparation av alla fiskeredskap. Sektorn skulle kunna gynnas av nya ekonomiska möjligheter genom att förbinda sig till en cirkulär ekonomi som grundar sig på smart utformning, forskning och innovation.

| AC. | Fiskare som för tillbaka till land sådant skräp som oavsiktligt har uppfiskats, och kampanjer för insamling av marint skräp, bidrar till att minska problemet med marint skräp och gynnar hela samhället. |
| --- | --- |

AC.

Fiskare som för tillbaka till land sådant skräp som oavsiktligt har uppfiskats, och kampanjer för insamling av marint skräp, bidrar till att minska problemet med marint skräp och gynnar hela samhället.

| AD. | De direkta kostnaderna för bortskaffande av marint skräp täcks mycket ofta, men däremot täcks inte arbetskostnaderna, de kostnader som uppstår till följd av platsbrist på ombord på fartygen och kostnaderna för skador på fiskeredskap och motorer. |
| --- | --- |

AD.

De direkta kostnaderna för bortskaffande av marint skräp täcks mycket ofta, men däremot täcks inte arbetskostnaderna, de kostnader som uppstår till följd av platsbrist på ombord på fartygen och kostnaderna för skador på fiskeredskap och motorer.

| AE. | Man kan inte förvänta sig att fiskare och vattenbruksproducenter insamlar marint skräp utan ersättningsmekanismer som står i proportion till deras insatser. Det uppskattas att upp till 80 % av alla fiskare skulle vara redo att delta i program för insamling av marint skräp om det inrättades mekanismer som underlättar detta arbete (24). |
| --- | --- |

AE.

Man kan inte förvänta sig att fiskare och vattenbruksproducenter insamlar marint skräp utan ersättningsmekanismer som står i proportion till deras insatser. Det uppskattas att upp till 80 % av alla fiskare skulle vara redo att delta i program för insamling av marint skräp om det inrättades mekanismer som underlättar detta arbete (24).

| AF. | Yrkesfiskare och yrkesfiskarorganisationer arbetar redan med att samla in skräp, och det finns redan lösningar för att återvinna marint skräp, särskilt sådant som härrör från fisket. |
| --- | --- |

AF.

Yrkesfiskare och yrkesfiskarorganisationer arbetar redan med att samla in skräp, och det finns redan lösningar för att återvinna marint skräp, särskilt sådant som härrör från fisket.

| AG. | Den blå ekonomin, som förväntas vara fördubblad senast 2030, är en verklig möjlighet till hållbar utveckling av verksamheten i havs- och kustområden, särskilt genom utveckling av infrastruktur med positiva effekter, till exempel konstgjorda rev och andra innovativa lösningar som gynnar reveffekten och reservateffekten, vilket kan bidra till att återställa ekosystemen. |
| --- | --- |

AG.

Den blå ekonomin, som förväntas vara fördubblad senast 2030, är en verklig möjlighet till hållbar utveckling av verksamheten i havs- och kustområden, särskilt genom utveckling av infrastruktur med positiva effekter, till exempel konstgjorda rev och andra innovativa lösningar som gynnar reveffekten och reservateffekten, vilket kan bidra till att återställa ekosystemen.

| AH. | EU strävar efter att främja en integrerad strategi för marin verksamhet, och marint skräp måste tacklas genom att man tar större hänsyn till den rumsliga dimensionen av havs- och kustverksamheter och involverar kustsamhällen och kustfiskare, eftersom fiskeverksamheten till stor del äger rum i kustområden, i kampen mot marint skräp, i syfte att återspegla lokalsamhällenas särdrag. |
| --- | --- |

AH.

EU strävar efter att främja en integrerad strategi för marin verksamhet, och marint skräp måste tacklas genom att man tar större hänsyn till den rumsliga dimensionen av havs- och kustverksamheter och involverar kustsamhällen och kustfiskare, eftersom fiskeverksamheten till stor del äger rum i kustområden, i kampen mot marint skräp, i syfte att återspegla lokalsamhällenas särdrag.

| AI. | Försämringen av havens och kusternas ekosystem, som också är en följd av marint skräp, utgör en risk för alla de ekonomiska aktörer som bedriver verksamhet i kustområden och hotar således kustsamhällenas beständighet, hållbarhet och attraktionskraft. |
| --- | --- |

AI.

Försämringen av havens och kusternas ekosystem, som också är en följd av marint skräp, utgör en risk för alla de ekonomiska aktörer som bedriver verksamhet i kustområden och hotar således kustsamhällenas beständighet, hållbarhet och attraktionskraft.

Att förbättra och effektivisera lagstiftningsramen och förvaltningen av marint skräp

| 1. | Europaparlamentet framhåller att upprätthållandet av de marina ekosystemens hälsa och kampen mot det marina skräpet är frågor i gränssnittet mellan många befintliga lagar, och att man endast kan förbättra den befintliga rättsliga ramen och bättre gripa sig an omfattningen av de samtidiga belastningarna med en integrerad och samstämmig metod för de europeiska målen. Parlamentet understryker att EU:s hela havspolitik måste ses över så att vi får en mer strategisk ram, inbegripet för marint skräp, som omfattar alla de olika formerna av lagstiftning som rör avfall och den marina miljön. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att nödvändigheten att förbättra kommunikationen och samordningen mellan medlemsstater och havsområden för att säkerställa en integrerad strategi som gör det möjligt för fiskefartyg att landa marint skräp i vilken hamn som helst i unionen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i detta avseende och utan dröjsmål genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/883 av den 17 april 2019 om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg (25). Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att lägga fram genomförandeakter som fastställer villkor för berättigande till sänkta avgifter för ”gröna fartyg” och att utforma lämpliga incitament för avlämning av insamlat avfall på land, inbegripet en kompensationsmekanism som är anpassad till yrkesfiskarnas insatser och metodologiska kriterier för beräkning av volymen och mängden passivt fångat skräp, så att de mål för minskning av marint skräp som fastställs i direktivet snabbt kan uppnås. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att man måste förbättra den europeiska lagstiftningsramen i syfte att minska kostnaderna för de fiskare som oavsiktligt fiskar upp marint skräp under fiskeverksamheten, och att undvika att påföra fiskarna en alltför stor administrativ börda. Parlamentet framhåller även att problemets sociala dimension måste uppmärksammas mer i lagstiftningen om marint skräp. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att det finns ett brådskande behov att stärka visionen för havet i Europeiska unionens nya strategier, särskilt i den europeiska gröna given, strategin för biologisk mångfald och Från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet rekommenderar en skärpning av bestämmelserna i ramdirektivet om en marin strategi, genom en harmonisering av indikatorerna för god miljöstatus, särskilt de som har en koppling till deskriptor 10 ”marint skräp”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga ramdirektivet om en marin strategi till att omfatta de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar till en förbättrad ram för direktivet om havsplanering, så att den geografiska dimensionen beaktas i kampen mot det marina skräpet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att problemet med marint skräp inte kan tacklas effektivt på bara nationell nivå utan kräver samarbete på alla nivåer, inbegripet den globala, europeiska och regionala nivån. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid Förenta nationernas internationella förhandlingar om havens biologiska mångfald tala för en ambitiös förvaltningsmodell som går utöver de enskilda ländernas jurisdiktioner, och erkänna alla hav och oceaner som en gemensam resurs, i syfte att anta ett nytt synsätt där det individuella och kollektiva ansvaret tar företräde framför de traditionella principerna om frihet och suveräna rättigheter som finns förankrade i havsrätten, och havet således garanterat kan bevaras även från skadlig påverkan av marint skräp. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka internationella initiativ såsom det globala partnerskapet mot marint skräp, som lanserades av Unep för att uppmålen för hållbar utveckling, särskilt mål 14 ”Bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling” och mål 12 ”Hållbar konsumtion och produktion”. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gå i spetsen för insatser för att nå ett ambitiöst och rättsligt bindande avtal om plastföroreningar i FN:s miljöförsamling, som omfattar plastens hela livscykel och innehåller gemensamma globala mål för att minska plastföroreningar till havs, en vision för en omställning till en säker cirkulär ekonomi för plast samt effektiv global förvaltning av förlorade fiskeredskap, eller ”spökredskap”, som innebär ett hot mot all marin verksamhet och alla marina ekosystem i hela världen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna måste intensifiera kampen mot IUU-fiske, som i sig är förorenande och bidrar till marint skräp och en försämring av den marina miljön, särskilt på grund av olagligt utkast av fiskeredskap. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att FN:s miljöförsamling inom FN:s miljöprogram erkände i sin resolution 2/11 av den 26 maj 2016 att förekomsten av skräp i form av plaster och mikroplaster i den marina miljön är ett globalt problem som i snabb takt blir allt allvarligare och som kräver en omedelbar global lösning, i form av en strategi som beaktar produkternas hela livscykel. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på grundval av en gemensam tidsplan samordna sitt arbete med olika lagar, såsom ramdirektivet om en marin strategi, direktivet om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön, direktivet om mottagningsanordningar i hamn och havsplaneringsdirektivet, för att lagstiftningen på detta område ska bli mera enhetlig. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka insamlingen av uppgifter om mängden och typen av skräp i europeiska vatten och dess inverkan på fisket, och att även öka insamlingen och harmoniseringen av uppgifter om mängden och kvaliteten på det marina skräp som landas, bortskaffas och levereras för återvinning, särskilt genom programmet ”Fishing for Litter”, inbegripet volym, material och typer av skräp som fiskats upp. Parlamentet begär att de uppgifter som samlas in av medlemsstaterna om förlust, utsläppande på marknaden och insamling av fiskeredskap och marint skräp ska registreras i en nationell eller havsområdesbaserad databas och harmoniseras i en enda årsrapport på EU-nivå, för att det ska gå lättare att identifiera marint skräp och bekämpa det och säkerställa bättre övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten att årligen kartlägga det marina skräp som samlas in genom programmet ”Fishing For Litter” med avseende på de olika avrinningsområdena, för att få information om källan till det uppfiskade marina skräpet och stärka insamlingskampanjerna. Parlamentet understryker att detta ska kopplas samman med befintliga kartläggningsinsatser. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta en årlig rapport om den mängd marint skräp som landas i hamnarna genom programmet ”Fishing For Litter”, inbegripet volym, material och typ av uppfiskat skräp. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet stöder upprättandet av samarbetsnätverk mellan medlemsstaternas regeringar, fiskeriorganisationer, arbetstagarorganisationer, organ för rening av avloppsvatten, kustaktörer, hamnar, icke-statliga organisationer och regionala konventioner, för att stärka en nedifrån och upp-strategi som bygger på dialog och inkludering och främja praktiska lösningar för arbetstagare inom fiskerisektorn, i syfte att säkerställa ett effektivare genomförande av reglerna och tillhandahålla tillräckliga resurser på sådana områden som insamling, bortskaffande och återvinning av marint skräp. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att utbyta bästa praxis mellan alla berörda parter, inbegripet medborgare som påverkas av problemet med marint skräp, för att uppmuntra fiskerisektorn att bidra till att skydda den marina miljön, tackla det marina skräpet och därmed säkerställa en hållbar användning av dess resurser. Parlamentet välkomnar sådana initiativ som ”Plan Marlimpo”, som lanserats av Xunta de Galicias Consellería do Mar (den galiciska regeringens havsministerium, Spanien), och som syftar till att minska mängden skräp i kustområdena. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att man, för att förbättra och effektivisera lagstiftningsramen och förvaltningen i fråga om insamling, bortskaffande och återvinning av marint skräp, måste främja ett större deltagande av alla som arbetar inom fiskerisektorn och utvidga befintliga medvetandehöjande och förebyggande projekt, och utbildningsprojekt, i syfte att säkerställa ett kontinuerligt informationsutbyte för att stödja utarbetandet och uppdateringen av relevanta bestämmelser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar alla övriga relevanta berörda aktörer, såsom de rådgivande nämnderna inom fiskenäringen, att stödja minskningen av marint skräp genom ändamålsenliga och effektiva åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta FAO:s frivilliga riktlinjer för märkning av fiskeredskap för att främja ansvarsfull hantering av fiskeredskap, öka ansträngningarna för att identifiera förlorade redskap och stödja fiskerisektorns hållbarhet genom att minska mängden övergivna, förlorade eller på andra sätt kasserade fiskeredskap, vilket även är i linje med bestämmelserna i fiskerikontrollförordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja insatser för att operationalisera märkningen och rapporteringen av förlorade fiskeredskap i europeiska vatten och att genom insatser inom Internationella sjöfartsorganisationen stärka det internationella samarbetet för att tackla denna källa till marina plastföroreningar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att skyddade havsområden kan utgöra utmärkta laboratorier för att tillämpa lösningar för att bekämpa det marina skräpet, eftersom de gör det möjligt att beakta samspelet mellan verksamheter på land och verksamheter till havs och stödja samarbetet mellan olika havsaktörer och aktörer på land när det gäller de utmaningar som havens och kusternas ekosystem står inför. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att direktivet om miljöansvar inte varit effektivt när det gäller marint skräp, bl.a. mot bakgrund av dess begränsade tillämpningsområde och svårigheterna att identifiera förorenaren och tillskriva ansvar. Parlamentet påminner om att det efterlyst en översyn av direktivet om miljöansvar, där man skulle beakta begränsningarna för dess effektivitet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre genomföra principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

22.

Att förbättra forskningen kring och kunskaperna om marint skräp

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att påta sig en betydande roll inom FN:s årtionde för havsforskning och att stödja digitalisering och användning av artificiell intelligens för att öka kunskapen om haven och oceanerna och den påverkan som marint skräp har på dem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att bristen på tillgängliga uppgifter och studier gör det svårt att bedöma den exakta omfattningen på de skador som det marina skräpet orsakar fiskerisektorn och skadornas negativa ekonomiska följder för yrkesfiskarna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att öka forskningsmedlen och intensifiera insamlingen av uppgifter om de olika typerna av skräp i europeiska vatten och deras mängd samt skräpets påverkan på fiske, vattenbruk och ekosystem, och att föreslå kraftfulla åtgärder för att hantera och förebygga nano- och mikroplasternas inverkan på både fiskresurserna och människors hälsa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att direktivet om plastartiklar för engångsbruk handlar om sådant skräp som man brukar hitta på stränderna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att skärpa de nuvarande åtgärderna mot plastartiklar för engångsbruk, och därvid låta sig inspireras framför allt av det arbete om skräp i vattenpelaren och på havsbottnen som kommer att göras i samband med ramdirektivet om en marin strategi, och att överväga en utfasning av behållare av expanderad polystyren och polystyrenförpackningar för fiskeriprodukter, i linje med ambitionen att ersätta plastartiklar för engångsbruk med hållbara alternativ för miljön och fiskare. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa de rekommendationer som fastställts genom Mission Starfish 2030 för att bekämpa marint skräp och att särskilt utvärdera förslaget om märkning av fiskeredskap med hjälp av ny teknik för geolokalisering, för att lokalisera och insamla förlorade redskap, när så är relevant och möjligt. Parlamentet betonar i detta sammanhang att kommissionen bör förbättra märkningen av fiskeredskap i enlighet med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations frivilliga riktlinjer för märkning av fiskeredskap och se till att fiskare och vattenbrukare under övergången stöds genom lämpliga finansieringsprogram. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet efterlyser förbättrad rapportering om förlust av fiskeredskap till havs och betonar behovet av att inkludera mer information, såsom fartygsnamn, typ av redskap som använts, tid och position för förlust samt vidtagna bärgningsåtgärder, så att de insamlade uppgifterna kan användas mer effektivt för att bekämpa havsföroreningar genom transparent och förbättrad uppgiftsdelning och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och EU:s byråer. Parlamentet betonar behovet av att utveckla nya verktyg för att identifiera och spåra fiskeredskap som förlorats till havs och registrera uppgifter om marint skräp, såsom elektroniska applikationer för att hjälpa fiskare att registrera uppgifter och system för registrering och rapportering av landningar av marint skräp, till exempel användning av avfallsavlämningskvitton i enlighet med direktiv (EU) 2019/883, som ålägger hamnoperatörer att utfärda sådana kvitton till befälhavare på fartyg. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar genomförandet av sådana europeiska projekt som ”CleanAtlantic”, som finansieras genom EU:s Interreg-program ”Atlantic Area”, och som syftar till att förbättra kunskaperna om och kapaciteten för att övervaka, förhindra och reducera det marina skräpet, liksom att stärka medvetenheten om dess inverkan. Parlamentet uppmanar de 19 projektpartnerna från Irland, Frankrike, Spanien och Portugal, och i synnerhet projektets samordnande enhet, Centro Tecnológico del Mar (Cetmar), att fortsätta sitt arbete och att offentliggöra projektets resultat. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa välförvaltad logistik kring avfall och insamling av uttjänta redskap för att bistå yrkesfiskarna i deras till stor del frivilliga bemödanden. Parlamentet konstaterar att detta bör inbegripa enhetlig insamling av redskap ombord på fartyg i säckar eller behållare, och tillhandahållande av lämpliga faciliteter i hamnarna. |
| --- | --- |

29.

Att påskynda utvecklingen av den cirkulära ekonomin inom fiskeri- och vattenbrukssektorn

| 30. | Europaparlamentet understryker att för att minska det marina skräpets påverkan krävs det dels en förstärkning av den cirkulära ekonomin på land, inbegripet genom en utfasning av onödig plast och onödiga förpackningar och genom en omvandling av skräp till resurser, dels ett antagande av en livscykelbaserad strategi inom fiskeri- och vattenbrukssektorn. Parlamentet betonar att den cirkulära ekonomin inom fiskerisektorn måste utvecklas genom ett stärkt stöd till sökandet efter lösningar, smart utformning av fiskeredskap och innovation när det gäller tekniker för fiske och vattenbruk för att kunna begränsa dumpningen av avfall, göra insamlingsinsatserna mer attraktiva och främja utvecklingen av effektiva återvinningsmetoder. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser miljövänlig utformning av fiskeredskap, som bör vara användbara, säkra och kostnadseffektiva, vilken bör stödjas genom ett snabbt antagande av riktlinjer för utarbetandet av harmoniserade normer för en cirkulär ekonomi för fiskeredskap. Parlamentet uppmuntrar till märkning av de material som används i fiskeredskap, med hjälp av produktpass. Parlamentet stöder främjandet av forskning och innovation som strävar efter att finna alternativ och miljövänliga material för användning i fiskeredskap, inbegripet polymerer. Parlamentet betonar i detta avseende att pilotprojekt skulle kunna lanseras för att undersöka minskning av material, enklare och snabbare demontering och testning redskapens funktionalitet, i syfte att underlätta övergången. |
| --- | --- |

31.

| 32. | När det gäller den cirkulära ekonomin för fiskeredskap betonar Europaparlamentet vikten av att fullt ut involvera fiskare, fiskeri- och vattenbrukssektorn som helhet, uppstartsföretag, privata initiativ och företag, inklusive tillverkare av tåg och nät från tredjeländer, när det gäller att identifiera nya material, miljövänlig utformning, utformning av nya fiskeredskap och återvinning av fiskeredskap. Parlamentet betonar vidare nödvändigheten att stärka en modell för synergier mellan fiskerisektorn och forskningssektorn. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att länka samman framtida projekt kopplade till den cirkulära ekonomin för fiskeredskap med EU:s redan befintliga stödprogram för forskning och innovation. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att de framtida lagstiftningsmässiga lösningarna på problemet med insamling och bortskaffande av marint skräp måste länkas samman med den europeiska gröna given, för att påskynda utvecklingen av den cirkulära ekonomin inom fiskeri- och vattenbrukssektorn. Parlamentet uppmanar i detta avseende med kraft medlemsstaterna att snabbt följa upp fastställandet av nationella lägsta insamlingsnivåer för fiskeredskap som innehåller plast, i enlighet med vad fastställts i direktivet om plast för engångsbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa upp huruvida dessa nationella planer leder till en ökning av insamlingen och återvinningen av fiskeredskap jämfört med dagens nivåer, och att i detta avseende utarbeta en lämplig och ambitiös plan för att stödja utvecklingen av en cirkulär ekonomi inom fiskerisektorn. Parlamentet framhåller att det finns en marknad för återvunna fiskeredskap med potential att göra användningen av återvunnet material till ett rättsligt krav, tillsammans med bestämmelserna i Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF) om programplanering för delad förvaltning, vilket skulle vara ett viktigt incitament för fiskare och ett sätt att se värdet av deras bidrag till återvinning. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser användning av EHFF för att stödja fiskeri- och vattenbrukssektorn i omställningen till mer hållbara material, inbegripet anskaffning av nya, tekniskt mer effektiva och mindre förorenande fartyg för småskaligt icke-industriellt fiske, särskilt i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att skapa incitament för den cirkulära ekonomin i hela produktionskedjan för fiske- och vattenbruksredskap, genom att främja forskning och stödja de företag som materialåtervinner och återanvänder redskapen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta en särskild fond för att stödja de medlemsstater som upprättar produktionskedjor för materialåtervunna och miljövänliga redskap, och för detta ändamål utnyttja exempelvis medel ur NextGenerationEU-instrumentet och medel som härrör från skattemässiga påföljder som tillgripits till följd av överträdelseförfaranden mot medlemsstaterna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att trots de stora framsteg som har gjorts i och med ikraftträdandet av direktiv (EU) 2019/883 kvarstår i dagsläget fortfarande många problem och skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller mottagningsanordningar i hamnarna. Parlamentet betonar att i flera av unionens hamnar är det fortfarande mycket svårt för fiskare att hitta dessa anordningar, om sådana finns, och få tillgång till dem. Parlamentet framhåller att allt detta utgör ett hinder och ett negativt incitament för aktörerna inom fiskerisektorn att bidra till ett renare hav. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet stöder utvecklingen och skapandet av effektiva kretslopp för materialåtervinning genom en uppgradering av infrastrukturen för mottagningsanordningarna i samtliga europeiska hamnar, i syfte att förbättra den selektiva sorteringen av avfall. Parlamentet betonar därför behovet av större insatser från medlemsstaternas sida för att uppgradera hamnlogistiken genom välförvaltad logistik när det gäller insamling av avfall och uttjänta redskap, enhetlig insamling av redskap ombord på fartyg i säckar eller behållare och tillhandahållande av lämpliga anordningar i hamn för att säkerställa lämpliga mottagnings- och lagringsanordningar för förlorade fiskeredskap och insamlat marint skräp, tillräckligt med utrymme för separat lagring av olika typer av marint skräp och tillräckligt med personal för korrekt och säker behandling av landat avfall, och att förse alla fartyg med behållare för insamling av marint skräp. Parlamentet begär att insamlingsinsatserna ska göras attraktivare, genom belöningsåtgärder och incitament, däribland ekonomiska incitament, för att stödja de fiskare och vattenbruksproducenter som samlar in, bortskaffar och materialåtervinner skräp som uppfiskats till havs och som överlämnar uttjänta fiske- eller vattenbruksredskap till hamnarna. |
| --- | --- |

37.

Program för insamling och förvaltning av marint skräp

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan på EU-nivå för att bekämpa nedskräpning i unionens hydrosfär genom att minska avfallet vid källan, minska användningen och konsumtionen av plast och ta itu med föroreningen av floder, vattendrag och kustlinjer på grund av nedskräpning, som kan minskas drastiskt på ett samordnat sätt. Parlamentet kräver att dumpning direkt i havet av snö som samlats upp på vägar och trottoarer minimeras, särskilt genom att främja alternativa uppsamlingsmetoder vid ovanligt kraftiga snöfall. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att man måste uppgradera avloppssystemen och reningsverken för att minska inverkan på vattenbruket, den marina miljön och kustmiljön i allmänhet, och risken för kontaminering av vattenbruksprodukter i synnerhet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt att ta itu med problemet med bristfällig avfallshantering på land, främst olämpligt bortskaffande av avfall i kuststäder, städer byggda vid floder och städer på öar. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra havsaktörerna mer medvetna i allt det samspel som de kan ha med den marina miljön, särskilt vid försäljning eller uthyrning av fartyg. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och regionerna att samla in uppgifter om, övervaka och ta itu med problemet avseende dålig avfallshantering på land, att röja hotspot-områden i floder och flodmynningar där marint skräp anhopat sig och att vidta åtgärder för att förhindra att marint skräp överhuvudtaget kommer ut i naturen. Parlamentet kräver att tillräckliga medel anslås för att sanera alla typer av plastbaserade föroreningar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att program för insamling av marint skräp kan omfatta olika insatser, såsom insamling av marint skräp i floder, flodmynningar, vikar eller hamnar, forskningsinsatser och identifiering av hotspots till havs, och kan genomföras av fiskare, det civila samhället och lokala myndigheter. Parlamentet framhåller att insamlingsprogrammen bör vara hållbara, använda lämplig utrustning för insamling av skräp, i möjligaste mån undvika ytterligare utsläpp, vara beredda att samarbeta med aktörer som har kunskap om marina ekosystem och kräva strategisk identifiering av skräpet innan åtgärder vidtas. Parlamentet understryker att dessa insamlingsprogram kan genomföras inte bara inom ramen för EU:s finansieringsprogram utan även på lokal, regional och nationell nivå i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att endast sju medlemsstater har använt resurser inom ramen för den nuvarande EHFF för att finansiera program för insamling av marint skräp, såsom programmet ”Fishing For Litter”, och att de flesta åtgärder som gör det möjligt att identifiera, samla in och återvinna marint skräp genomförs av fiskare, det civila samhället och lokala myndigheter inom ramen för frivilliga initiativ och program. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att för att minska avfallet från fiskefartyg måste fiskare ges incitament att ta avfallet till återvinningsinrättningar, inbegripet ekonomiska incitament och belöningssystem som uppmuntrar till god praxis. Parlamentet konstaterar därför att fiskare bör kompenseras för insamling av förlorade fiskeredskap och annat marint skräp eller åtminstone ha tillgång till kostnadsfritt bortskaffande av avfall i hamnanläggningar. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att yrkesfiskarna bör få lämplig utbildning i hur man hanterar marint skräp på ett korrekt sätt vid insamling, landning och bortskaffande samt avlämning för återvinning, för att minimera riskerna för aktörernas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att man kan stärka och utvidga redan befintlig god praxis även genom att förenkla och effektivisera de administrativa förfarandena för alla de fartyg som deltar i kampanjerna inom ramen för programmet ”Fishing For Litter”, oavsett deras hemmahamn eller storlek. Parlamentet betonar att det därför krävs en harmonisering och en strategi som bättre kompletterar bestämmelserna om landning av marint skräp som insamlats genom ”Fishing For Litter”-insatser i medlemsstaternas hamnar. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stödja fiskares insamling till havs av förlorade fiskeredskap eller annat marint skräp, särskilt plast, genom att främja bästa praxis, uppmuntra frivilligt deltagande i initiativ för insamling av skräp till havs och stödja antagandet av ”Fishing For Litter”-program. I detta avseende uppmanar parlamentet med kraft medlemsstaterna att inrätta en särskild fond för sanering av haven, som förvaltas genom den nya EHFVF eller andra relevanta budgetposter, i syfte att finansiera följande åtgärder: 1) 1) fiskares insamling till havs av marint skräp, 2) tillhandahållande av lämpliga strukturer för lagring av skräpet ombord och övervakning av passivt uppfiskat skräp, 3) förbättrad utbildning av aktörerna, 4) finansiering av kostnaderna för både avfallshantering och den personal som krävs för driften av sådana program för att undvika ökade kostnader för fiskare som deltar frivilligt, och 5) investeringar i hamnar så att lämpliga mottagnings- och lagringsanläggningar kan tillhandahållas för förlorade fiskeredskap och insamlat marint skräp. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera yrkesfiskarnas sociala och ekonomiska bidrag genom ”Fishing For Litter”-projekten för att mer exakt kvantifiera fiskerisektorns bidrag till insatserna för renare haven. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överträffa målen i direktiv (EU) 2019/883, genom att undersöka och göra en ekonomisk beräkning av de miljöskador som det antropogena marina skräpet orsakar och genom att inrätta en fond för marint skräp för att bekämpa nedskräpningen i havet, minska skadorna för fisket samt skydda haven och oceanerna. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att driva på medlemsstaterna för att de ska garantera en korrekt förvaltning och ett lämpligt bortskaffande av skräp som oavsiktligt uppfiskats eller samlats in under frivilliga insamlingskampanjer, så att yrkesfiskarna inte får bära ansvaret eller kostnaderna för att avlämna, förvalta och bortskaffa sådant skräp och så att miljön inte åsamkas ytterligare skada. Parlamentet betonar i detta avseende att man måste införa effektiva system för insamling och bortskaffande av skräp och även garantera att lämpliga hamnstrukturer finns för att ta emot skräpet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att frågan om marint skräp är gränsöverskridande och att det marina skräpet måste bekämpas under samordning med tredjeländer i Europa för att göra åtgärderna mer effektiva. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att införa en plan för att tillsammans med samtliga kuststater göra Medelhavet fritt från föroreningarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att så fort som möjligt sätta stopp för export av avfall till tredjeländer. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en stödmekanism för att samla in marint skräp i de yttersta randområdena, på grund av deras naturliga utsatthet, och därmed förse dessa regioner med infrastruktur för deras återvinning av insamlat avfall. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid förhandlingar om anslutning till EU kräva ett fullständigt genomförande av avfallshanteringslagstiftning i kandidatländerna, inbegripet genom inrättande av integrerad infrastruktur för avfallshantering. |
| --- | --- |

54.

Att bättre förstå och begränsa föroreningar med nano- och mikroplaster

| 55. | Europaparlamentet understryker nödvändigheten att öka allmänhetens kunskap och medvetenhet om föroreningar med nano- och mikroplaster och deras påverkan på miljö, basen i den marina livsmedelskedjan och i slutändan människors hälsa, och betonar att ytterligare forskning bör utföras för att bättre förstå detta föroreningsfenomen. Parlamentet påpekar att behovet av mer kunskap och bristen på medvetenhet hos allmänheten kan leda till att konsumenterna börjar oroa sig för kvaliteten på fiskeri- och vattenbruksprodukterna. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja kampanjer för att öka medvetenheten om problemet med havsföroreningar orsakade av plaster och mikroplaster, och betonar att fiskare ofta även är offer för denna företeelse, särskilt när det gäller mikroplaster. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar det förberedande arbete som gjorts av Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), med inriktning på en begränsning av mikroplaster som avsiktligen tillsätts olika produkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ambitiöst följa upp detta förslag med konkreta och, där så är lämpligt, lagstadgade åtgärder, också genom att ge sig i kast med problemet om spridning av nano- och mikroplaster i vattnets kretslopp, särskilt sådana som oavsiktligt hamnar i miljön, och föreslå åtgärder för deras utfasning. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge sig i kast med problemet att mikroplaster som plastpellets hamnar och sprids i miljön längs hela leveranskedjan, särskilt vid transporter på land eller till havs, och de tillhörande riskerna med dessa utsläpp. |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(2)  EGT L 135, 30.5.1991, s. 40.

(3)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(4)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(5)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(6)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

(7)  EUT L 20, 26.1.2010, s. 7.

(8)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

(9)  EUT L 149, 20.5.2014, s. 1.

(10)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

(11)  EUT L 115, 6.5.2015, s. 11.

(12)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 100.

(13)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 109.

(14)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 141.

(15)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 116.

(16)  EUT L 155, 12.6.2019, s. 1.

(17)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 184.

(18)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 136.

(19)  Antagna texter, P8_TA(2019)0343.

(20)  Antagna texter, P9_TA(2019)0078.

(21)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(22)  ”Lost fishing gear: a trap for our ocean”, kommissionen

(23)  ”Lost fishing gear: a trap for our ocean”, kommissionen

(24)  https://cetmar.org/resultados-cleanatlantic/

(25)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 116.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/26

---

P9_TA(2021)0097

Sammanhållningsstrategier och regionala miljöstrategier i kampen mot klimatförändringar

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om sammanhållningsstrategier och regionala miljöstrategier i kampen mot klimatförändringar (2020/2074(INI))

(2021/C 494/03)

Europaparlament utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 3 och 21, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 11, 173, 178, 191 och 194 samt protokoll 28 till fördragen om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 3 och 21, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 11, 173, 178, 191 och 194 samt protokoll 28 till fördragen om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning,

| — | med beaktande av Parisavtalet, som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar den 12 december 2015 (Parisavtalet), i synnerhet artiklarna 7.2 och 11.2, vilka erkänner de lokala, subnationella och regionala dimensionerna av klimatförändringarna och klimatåtgärderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar den 12 december 2015 (Parisavtalet), i synnerhet artiklarna 7.2 och 11.2, vilka erkänner de lokala, subnationella och regionala dimensionerna av klimatförändringarna och klimatåtgärderna,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om klimatförändringar – en europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi i överensstämmelse med Parisavtalet om klimatförändringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om klimatförändringar – en europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi i överensstämmelse med Parisavtalet om klimatförändringar (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om samordnade EU-åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om samordnade EU-åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (4),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 11 december 2020 om klimatförändringarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 11 december 2020 om klimatförändringarna,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess femte utvärderingsrapport (AR5) och dess sammanfattande rapport om detta samt IPCC:s särskilda rapporter om klimatförändringarna och marken (Climate Change and Land) och om havet och kryosfären i ett förändrat klimat (Ocean and Cryosphere in a Changing Climate), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess femte utvärderingsrapport (AR5) och dess sammanfattande rapport om detta samt IPCC:s särskilda rapporter om klimatförändringarna och marken (Climate Change and Land) och om havet och kryosfären i ett förändrat klimat (Ocean and Cryosphere in a Changing Climate),

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns indikatorbedömning med titeln Economic losses from climate-related extremes in Europe, som offentliggjordes den 20 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns indikatorbedömning med titeln Economic losses from climate-related extremes in Europe, som offentliggjordes den 20 december 2020,

| — | med beaktande av det allmänna miljöhandlingsprogrammet för unionen till 2020 ”Att leva gott inom planetens gränser”, kommissionens förslag till ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 och dess vision för 2050, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det allmänna miljöhandlingsprogrammet för unionen till 2020 ”Att leva gott inom planetens gränser”, kommissionens förslag till ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 och dess vision för 2050,

| — | med beaktande av FN:s konvention om biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om biologisk mångfald,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (5),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 4 mars 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 4 mars 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (COM(2020)0080),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 14 januari 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (COM(2020)0022) och dess ändrade förslag av den 28 maj 2020 (COM(2020)0460), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 14 januari 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (COM(2020)0022) och dess ändrade förslag av den 28 maj 2020 (COM(2020)0460),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 28 maj 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning (COM(2020)0453), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 28 maj 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning (COM(2020)0453),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 av den 28 maj 2020 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (COM(2020)0451), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 av den 28 maj 2020 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (COM(2020)0451),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (10),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 29 maj 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av InvestEU-programmet (COM(2020)0403), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 29 maj 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av InvestEU-programmet (COM(2020)0403),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets studie om sammanhållningspolitiken och klimatförändringen från 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets studie om sammanhållningspolitiken och klimatförändringen från 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om sammanhållningspolitiken och den cirkulära ekonomin (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om sammanhållningspolitiken och den cirkulära ekonomin (12),

| — | med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget såsom denna tolkas av domstolen i dess dom rörande Mayotte av den 15 december 2015 (målen C-132/14 till C-136/14) där det slås fast att särskilda undantagsåtgärder kan antas för Europeiska unionens yttersta randområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget såsom denna tolkas av domstolen i dess dom rörande Mayotte av den 15 december 2015 (målen C-132/14 till C-136/14) där det slås fast att särskilda undantagsåtgärder kan antas för Europeiska unionens yttersta randområden,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020 om jämställdhetsstrategin för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020 om jämställdhetsstrategin för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0034/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0034/2021), och av följande skäl:

| A. | Klimatförändringarna är en utmaning som går över gränserna och kräver omedelbara och ambitiösa åtgärder på global, europeisk, nationell, regional och lokal nivå för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC över de förindustriella nivåerna och förhindra en enorm förlust av biologisk mångfald. Akuta åtgärder krävs för att säkerställa att ökningen av den globala medeltemperaturen hålls under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer eftersom all förlust av biologisk mångfald kommer att få stora konsekvenser, bland annat för jordbruksproduktionens kvalitet. |
| --- | --- |

A.

Klimatförändringarna är en utmaning som går över gränserna och kräver omedelbara och ambitiösa åtgärder på global, europeisk, nationell, regional och lokal nivå för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC över de förindustriella nivåerna och förhindra en enorm förlust av biologisk mångfald. Akuta åtgärder krävs för att säkerställa att ökningen av den globala medeltemperaturen hålls under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer eftersom all förlust av biologisk mångfald kommer att få stora konsekvenser, bland annat för jordbruksproduktionens kvalitet.

| B. | En ökning på 1,5 grader är det mesta planeten kan klara av. Om temperaturerna stiger ytterligare efter 2030 kommer mänskligheten att drabbas av ännu mer torka, översvämningar, extrem värme och fattigdom för hundratals miljoner människor. Dessutom kommer de mest utsatta folken förmodligen att försvinna och i värsta fall utrotas hela mänskligheten, vilket belyses i EU:s interinstitutionella rapport om utmaningar och val för Europa. |
| --- | --- |

B.

En ökning på 1,5 grader är det mesta planeten kan klara av. Om temperaturerna stiger ytterligare efter 2030 kommer mänskligheten att drabbas av ännu mer torka, översvämningar, extrem värme och fattigdom för hundratals miljoner människor. Dessutom kommer de mest utsatta folken förmodligen att försvinna och i värsta fall utrotas hela mänskligheten, vilket belyses i EU:s interinstitutionella rapport om utmaningar och val för Europa.

| C. | Europeiska miljöbyrån har uppskattat att klimatrelaterade extrema förhållanden mellan 1980 och 2019 har orsakat ekonomiska förluster som sammanlagt uppgår till 446 miljarder euro i EES-medlemsstaterna. Det här motsvarar 11,1 miljarder euro per år och de kumulativa deflaterade förlusterna motsvarar nästan 3 % av BNP i de analyserade länderna. |
| --- | --- |

C.

Europeiska miljöbyrån har uppskattat att klimatrelaterade extrema förhållanden mellan 1980 och 2019 har orsakat ekonomiska förluster som sammanlagt uppgår till 446 miljarder euro i EES-medlemsstaterna. Det här motsvarar 11,1 miljarder euro per år och de kumulativa deflaterade förlusterna motsvarar nästan 3 % av BNP i de analyserade länderna.

| D. | Nya undersökningar visar att fossil naturgas (metan – CH4) har betydligt större potential att bidra till den globala uppvärmningen än vad som tidigare har antagits. |
| --- | --- |

D.

Nya undersökningar visar att fossil naturgas (metan – CH4) har betydligt större potential att bidra till den globala uppvärmningen än vad som tidigare har antagits.

| E. | Den globala uppvärmningen kan nå 1,5 oC över förindustriell nivå redan under sammanhållningspolitikens nuvarande programplaneringsperiod, vilket innebär att det behövs omedelbara åtgärder för att möta klimatnödläget i enlighet med EU:s politik för minskning av växthusgasutsläppen, den europeiska gröna given, FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s Parisavtal. |
| --- | --- |

E.

Den globala uppvärmningen kan nå 1,5 oC över förindustriell nivå redan under sammanhållningspolitikens nuvarande programplaneringsperiod, vilket innebär att det behövs omedelbara åtgärder för att möta klimatnödläget i enlighet med EU:s politik för minskning av växthusgasutsläppen, den europeiska gröna given, FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s Parisavtal.

| F. | Övergången till en klimatneutral ekonomi senast 2050 utgör både en stor möjlighet och en utmaning för unionen och dess medlemsstater, regioner, städer, lokalsamhällen, människor, arbetstagare, företag, och industri. Det gäller att ändå hitta rätt balans mellan att uppnå de ambitiösa klimatmålen och bevara ekonomins konkurrenskraft, utan att äventyra målet på 1,5 oC. |
| --- | --- |

F.

Övergången till en klimatneutral ekonomi senast 2050 utgör både en stor möjlighet och en utmaning för unionen och dess medlemsstater, regioner, städer, lokalsamhällen, människor, arbetstagare, företag, och industri. Det gäller att ändå hitta rätt balans mellan att uppnå de ambitiösa klimatmålen och bevara ekonomins konkurrenskraft, utan att äventyra målet på 1,5 oC.

| G. | För att nå detta mål kommer det att krävas en övergripande omställning av det europeiska samhället och den europeiska ekonomin eftersom vissa sektorer kommer att uppleva en oåterkallelig minskning i tillverkningen jämte förlorade arbetstillfällen inom ekonomiska verksamheter som baseras på produktion och användning av fossila bränslen, medan andra sektorer kommer att lyckas hitta ett tekniskt alternativ. |
| --- | --- |

G.

För att nå detta mål kommer det att krävas en övergripande omställning av det europeiska samhället och den europeiska ekonomin eftersom vissa sektorer kommer att uppleva en oåterkallelig minskning i tillverkningen jämte förlorade arbetstillfällen inom ekonomiska verksamheter som baseras på produktion och användning av fossila bränslen, medan andra sektorer kommer att lyckas hitta ett tekniskt alternativ.

| H. | Hållbarhet bör betraktas som en balanserad strategi för att sammanföra hållbar tillväxt, sociala framsteg och miljö. |
| --- | --- |

H.

Hållbarhet bör betraktas som en balanserad strategi för att sammanföra hållbar tillväxt, sociala framsteg och miljö.

| I. | Det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 (13) fastställer ett övergripande mål på minst 30 % av unionens sammanlagda budget och utgifterna inom ramen för EU:s instrument för återhämtning till stöd för klimatmål och ett nytt årligt mål för biologisk mångfald på 7,5 % från och med 2024, med avsikt att uppnå 10 % 2026 och 2027. |
| --- | --- |

I.

Det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 (13) fastställer ett övergripande mål på minst 30 % av unionens sammanlagda budget och utgifterna inom ramen för EU:s instrument för återhämtning till stöd för klimatmål och ett nytt årligt mål för biologisk mångfald på 7,5 % från och med 2024, med avsikt att uppnå 10 % 2026 och 2027.

| J. | Öar, särskilt små öar, och de yttersta randområdena, hör till de EU-territorier som är mest utsatta och sårbara för effekterna av klimatförändringarna och måste hantera särskilda och ytterligare utmaningar och kostnader under omställningen. Klimatförändringarna och deras mångsidiga effekter påverkar olika områden i Europa på olika sätt, i olika hög grad och vid olika tidpunkter och hanteringen av omställningen kommer att leda till väsentliga strukturförändringar. Medborgarna och arbetstagarna kommer därför att påverkas på olika sätt, och alla länder kommer inte att påverkas lika eller kunna vidta lämpliga åtgärder. Vid utarbetandet av en långsiktig vision för landsbygdsområden i Europa är det nödvändigt att stärka landsbygden så att det blir attraktivt att bo och arbeta där. |
| --- | --- |

J.

Öar, särskilt små öar, och de yttersta randområdena, hör till de EU-territorier som är mest utsatta och sårbara för effekterna av klimatförändringarna och måste hantera särskilda och ytterligare utmaningar och kostnader under omställningen. Klimatförändringarna och deras mångsidiga effekter påverkar olika områden i Europa på olika sätt, i olika hög grad och vid olika tidpunkter och hanteringen av omställningen kommer att leda till väsentliga strukturförändringar. Medborgarna och arbetstagarna kommer därför att påverkas på olika sätt, och alla länder kommer inte att påverkas lika eller kunna vidta lämpliga åtgärder. Vid utarbetandet av en långsiktig vision för landsbygdsområden i Europa är det nödvändigt att stärka landsbygden så att det blir attraktivt att bo och arbeta där.

| K. | Öar, de yttersta randområdena och perifera regioner har en enorm potential att producera förnybar energi och är strategiska laboratorier för att genomföra innovativa politiska åtgärder och tekniska lösningar för att genomföra energiomställningen, minska koldioxidutsläppen och främja övergången till den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

K.

Öar, de yttersta randområdena och perifera regioner har en enorm potential att producera förnybar energi och är strategiska laboratorier för att genomföra innovativa politiska åtgärder och tekniska lösningar för att genomföra energiomställningen, minska koldioxidutsläppen och främja övergången till den cirkulära ekonomin.

| L. | Sammanhållningspolitiken erbjuder inte bara investeringsmöjligheter som svar på lokala och regional behov genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, utan ger också en integrerad politisk ram för att minska utvecklingsskillnaderna mellan Europas regioner och hjälpa dem att möta de stora utvecklingsutmaningarna genom bland annat miljöåtgärder, högkvalitativ sysselsättning och insatser för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

L.

Sammanhållningspolitiken erbjuder inte bara investeringsmöjligheter som svar på lokala och regional behov genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, utan ger också en integrerad politisk ram för att minska utvecklingsskillnaderna mellan Europas regioner och hjälpa dem att möta de stora utvecklingsutmaningarna genom bland annat miljöåtgärder, högkvalitativ sysselsättning och insatser för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling.

| M. | De ekonomiska, sociala och territoriella skillnader som sammanhållningspolitiken har som primärt mål att bemöta riskerar även att påverkas av klimatförändringarna och deras långsiktiga konsekvenser, och EU:s klimatpolitiska åtgärder bör även stödja målen för EU:s sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

M.

De ekonomiska, sociala och territoriella skillnader som sammanhållningspolitiken har som primärt mål att bemöta riskerar även att påverkas av klimatförändringarna och deras långsiktiga konsekvenser, och EU:s klimatpolitiska åtgärder bör även stödja målen för EU:s sammanhållningspolitik.

| N. | Sammanhållningspolitiken är viktig för att stödja mindre utvecklade regioner eller områden som lider av naturbetingade och geografiska svårigheter och som ofta påverkas mest av klimatförändringarna och har minst resurser att hantera dem. |
| --- | --- |

N.

Sammanhållningspolitiken är viktig för att stödja mindre utvecklade regioner eller områden som lider av naturbetingade och geografiska svårigheter och som ofta påverkas mest av klimatförändringarna och har minst resurser att hantera dem.

| O. | Sammanhållningspolitiken är ett avgörande verktyg för att skapa en rättvis omställning till en klimatneutral ekonomi som inte lämnar någon på efterkälken. Kvinnor och män kan påverkas olika av grön politik för att hantera klimatförändringarna. Effekterna på utsatta och marginaliserade grupper bör också beaktas. |
| --- | --- |

O.

Sammanhållningspolitiken är ett avgörande verktyg för att skapa en rättvis omställning till en klimatneutral ekonomi som inte lämnar någon på efterkälken. Kvinnor och män kan påverkas olika av grön politik för att hantera klimatförändringarna. Effekterna på utsatta och marginaliserade grupper bör också beaktas.

| P. | Lokala och regionala myndigheter, men även andra berörda intressenter, är avgörande aktörer för att genomföra sammanhållningspolitiken och ge ett effektivt svar på det akuta hot som klimatförändringarna utgör. De ansvarar för en tredjedel av de offentliga utgifterna och två tredjedelar av de offentliga investeringarna och därför är det väldigt viktigt att skapa sådana mekanismer som ”borgmästaravtalet” som syftar till att föra samman lokala och regionala myndigheter med ansvar för genomförandet av EU:s klimat- och energimål. |
| --- | --- |

P.

Lokala och regionala myndigheter, men även andra berörda intressenter, är avgörande aktörer för att genomföra sammanhållningspolitiken och ge ett effektivt svar på det akuta hot som klimatförändringarna utgör. De ansvarar för en tredjedel av de offentliga utgifterna och två tredjedelar av de offentliga investeringarna och därför är det väldigt viktigt att skapa sådana mekanismer som ”borgmästaravtalet” som syftar till att föra samman lokala och regionala myndigheter med ansvar för genomförandet av EU:s klimat- och energimål.

| Q. | Klimatkrisen är nära kopplad till andra kriser, bland annat krisen för den biologiska mångfalden och den hälsomässiga, sociala och ekonomiska kris som följer av covid-19-pandemin. Dessa måste visserligen bemötas parallellt men samtidigt måste var och en hanteras separat och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

Q.

Klimatkrisen är nära kopplad till andra kriser, bland annat krisen för den biologiska mångfalden och den hälsomässiga, sociala och ekonomiska kris som följer av covid-19-pandemin. Dessa måste visserligen bemötas parallellt men samtidigt måste var och en hanteras separat och på lämpligt sätt.

| R. | Sedan EU:s solidaritetsfond inrättades 2002 har den aktiverats vid mer än 90 katastrofer och mobiliserat mer än 5,5 miljarder euro i 23 medlemsstater och ett anslutningsland. Som en del av EU:s svar på covid-19-utbrottet har solidaritetsfondens omfattning utökats till att inbegripa stora folkhälsonödlägen och den högsta nivån för förskottsbetalningar har höjts. |
| --- | --- |

R.

Sedan EU:s solidaritetsfond inrättades 2002 har den aktiverats vid mer än 90 katastrofer och mobiliserat mer än 5,5 miljarder euro i 23 medlemsstater och ett anslutningsland. Som en del av EU:s svar på covid-19-utbrottet har solidaritetsfondens omfattning utökats till att inbegripa stora folkhälsonödlägen och den högsta nivån för förskottsbetalningar har höjts.

| S. | Övergången till en klimatneutral, hållbar och cirkulär ekonomi måste involvera alla samhällsaktörer, i synnerhet den privata sektorn, arbetsmarknadens parter och allmänheten, vid sidan av de folkvalda och lokala och regionala myndigheter, och måste backas upp av gedigna och inkluderande sociala åtgärder för att säkerställa en rättvis övergång som stödjer företag och bidrar till att behålla och skapa arbetstillfällen, särskilt gröna och blå sådana. |
| --- | --- |

S.

Övergången till en klimatneutral, hållbar och cirkulär ekonomi måste involvera alla samhällsaktörer, i synnerhet den privata sektorn, arbetsmarknadens parter och allmänheten, vid sidan av de folkvalda och lokala och regionala myndigheter, och måste backas upp av gedigna och inkluderande sociala åtgärder för att säkerställa en rättvis övergång som stödjer företag och bidrar till att behålla och skapa arbetstillfällen, särskilt gröna och blå sådana.

| T. | Medlemsstaterna har antagit nationella energi- och klimatplaner och regionerna bör lämna in regionala planer för att uppnå begränsning och anpassning av utsläpp, i syfte att skapa en väg mot klimatneutralitet till senast 2050. |
| --- | --- |

T.

Medlemsstaterna har antagit nationella energi- och klimatplaner och regionerna bör lämna in regionala planer för att uppnå begränsning och anpassning av utsläpp, i syfte att skapa en väg mot klimatneutralitet till senast 2050.

| U. | Omställningen till en klimatneutral ekonomi senast 2050 kan uppnås genom en kombination av offentlig finansiering på EU-nivå och nationell nivå och genom att skapa rätt villkor för privat finansiering. |
| --- | --- |

U.

Omställningen till en klimatneutral ekonomi senast 2050 kan uppnås genom en kombination av offentlig finansiering på EU-nivå och nationell nivå och genom att skapa rätt villkor för privat finansiering.

| V. | Genom att använda fossila bränslen, i synnerhet fasta fossila bränslen, som energikällor undermineras ansträngningarna för att nå klimatneutralitet, och Europeiska unionen bör således tillhandahålla ett konsekvent regelverk för att ytterligare främja användningen av förnybara energikällor, t.ex. solenergi och biomassa, snarare än sådana som härrör från fossila bränslen. I detta sammanhang bör sammanhållningspolitiken garantera principen om energieffektivitet först, som syftar till att göra utbud och efterfrågan på energi mer effektiv och bör tillämpas och beaktas i samband med alla investeringar med koppling till energi inom ramen för sammanhållspolitiken. För många medlemsstater skulle övergångsanvändningen av energikällor som baseras på naturgas fram till den 31 december 2025 kunna vara av avgörande vikt för att åstadkomma en rättvis energiomställning som inte skadar samhället och som inte lämnar någon på efterkälken. Regionala miljöstrategier bör vara knutna till ambitiösa klimatmål som kan överskrida det övergripande målet att uppnå ett klimatneutralt EU senast 2050 och bör, till den 31 december 2025, fasa ut fossila bränslen och gasinfrastrukturprojekt och i stället verka för att byta ut dem mot hållbart producerad förnybar energi och förnybara material och produkter, samt främja energieffektivitet och hållbar utveckling i allmänhet, i enlighet med bestämmelserna i förordningen om Eruf och Sammanhållningsfonden (14). |
| --- | --- |

V.

Genom att använda fossila bränslen, i synnerhet fasta fossila bränslen, som energikällor undermineras ansträngningarna för att nå klimatneutralitet, och Europeiska unionen bör således tillhandahålla ett konsekvent regelverk för att ytterligare främja användningen av förnybara energikällor, t.ex. solenergi och biomassa, snarare än sådana som härrör från fossila bränslen. I detta sammanhang bör sammanhållningspolitiken garantera principen om energieffektivitet först, som syftar till att göra utbud och efterfrågan på energi mer effektiv och bör tillämpas och beaktas i samband med alla investeringar med koppling till energi inom ramen för sammanhållspolitiken. För många medlemsstater skulle övergångsanvändningen av energikällor som baseras på naturgas fram till den 31 december 2025 kunna vara av avgörande vikt för att åstadkomma en rättvis energiomställning som inte skadar samhället och som inte lämnar någon på efterkälken. Regionala miljöstrategier bör vara knutna till ambitiösa klimatmål som kan överskrida det övergripande målet att uppnå ett klimatneutralt EU senast 2050 och bör, till den 31 december 2025, fasa ut fossila bränslen och gasinfrastrukturprojekt och i stället verka för att byta ut dem mot hållbart producerad förnybar energi och förnybara material och produkter, samt främja energieffektivitet och hållbar utveckling i allmänhet, i enlighet med bestämmelserna i förordningen om Eruf och Sammanhållningsfonden (14).

| W. | I regionala miljöstrategier bör man sträva efter att nå full och stabil sysselsättning tillsammans med sociala framsteg och icke-diskriminering för att bättre anpassa sig till klimatförändringarnas effekter och bekämpa förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

W.

I regionala miljöstrategier bör man sträva efter att nå full och stabil sysselsättning tillsammans med sociala framsteg och icke-diskriminering för att bättre anpassa sig till klimatförändringarnas effekter och bekämpa förlusten av biologisk mångfald.

| X. | Avfallshanteringsplaner bör följa principerna för cirkulär ekonomi och utgöra en del av de regionala miljöstrategierna. |
| --- | --- |

X.

Avfallshanteringsplaner bör följa principerna för cirkulär ekonomi och utgöra en del av de regionala miljöstrategierna.

| Y. | En europeisk modell med flernivåstyre som bygger på ett aktivt och konstruktivt partnerskap mellan olika styrnivåer och intressenter är avgörande för att lyckas med övergången till klimatneutralitet. Samhälls- och medborgarinitiativ kan utgöra ett starkt stöd till den ekologiska omställningen och kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

Y.

En europeisk modell med flernivåstyre som bygger på ett aktivt och konstruktivt partnerskap mellan olika styrnivåer och intressenter är avgörande för att lyckas med övergången till klimatneutralitet. Samhälls- och medborgarinitiativ kan utgöra ett starkt stöd till den ekologiska omställningen och kampen mot klimatförändringarna.

| Z. | EU:s makroregionala strategier kan bidra till att identifiera viktiga sektorer och samarbetsområden mellan olika regioner som står inför gemensamma utmaningar såsom klimatförändringar, anpassning till och begränsning av klimatförändringarna, biologisk mångfald, transport, avfallshantering, gränsöverskridande projekt och hållbar turism. |
| --- | --- |

Z.

EU:s makroregionala strategier kan bidra till att identifiera viktiga sektorer och samarbetsområden mellan olika regioner som står inför gemensamma utmaningar såsom klimatförändringar, anpassning till och begränsning av klimatförändringarna, biologisk mångfald, transport, avfallshantering, gränsöverskridande projekt och hållbar turism.

| 1. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att bemöta klimatförändringarna i linje med unionens åtaganden inom den europeiska gröna given för att genomföra Parisavtalet och uppnå målen om en hållbar utveckling helt i linje med EU:s taxonomiförordning, samtidigt som man tar hänsyn till de sociala, ekonomiska och territoriella aspekterna för att säkerställa en rättvis omställning för alla territorier och deras medborgare, utan att någon hamnar på efterkälken. Parlamentet påpekar behovet av att vid alla investeringar förankra principen från EU:s taxonomiförordning om att inte orsaka betydande skada. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om en europeisk klimatlag som en hörnsten i den europeiska gröna given, där man skriver in målet om klimatneutralitet till 2050 i unionsrätten och betonar behovet av att genomföra konkreta lokala åtgärder som tar hänsyn till begränsningarna och utnyttjar fördelarna för varje territorium samt uppfyller de delmål för 2030 och 2040 som Europaparlamentet har krävt. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att den europeiska gröna given syftar till att skydda, bevara och stärka unionens naturkapital samt skydda medborgarnas hälsa och välbefinnande för miljörelaterade risker och effekter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att lokala och regionala myndigheter måste göra ett tydligt politiskt åtagande om att uppnå klimatmålen samt betonar att man måste intensifiera flernivådialogen mellan de nationella, regionala och lokala myndigheterna om planering och genomförande av nationella klimatåtgärder, om direkt tillgång till medel för lokala myndigheter och om övervakning av det aktuella läget för de vidtagna åtgärderna. Det är dessutom bråttom att förse dem med relevanta finansiella och administrativa verktyg för att uppnå dessa mål. Parlamentet anser vidare att de regionala och lokala myndigheterna är centrala för alla delar av projektplaneringen, projektförberedelserna och projektgenomförandet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar nationella och regionala programplaneringsmyndigheter att maximera klimat- och miljöskyddets omställningseffekter under de pågående förberedelserna av nationella och regionala utgiftsplaner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att eventuella politiska justeringar i samband med genomförandet av Parisavtalet och dess femårsrapporter bör hanteras på ett för sammanhållningspolitiken lämpligt och vederbörligt sätt, såsom i halvtidsöversynen av Eruf och Sammanhållningsfonden, |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar alla lokala och regionala myndigheter att anta lokala och regionala klimatstrategier som omsätter mål på EU-nivå till konkreta lokala mål som bygger på en övergripande platsbaserad eller områdesorienterad strategi som skulle tillhandahålla en långsiktig vision om en klimatomställning och en bättre användning av finansiella resurser inom ramen för sammanhållningspolitiken. Parlamentet påpekar att regionala miljöstrategier bör täcka och inbegripa avfallshanteringsplaner. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som sammanhållningspolitiken, tillsammans med annan politik, spelar för att bekämpa klimatförändringarna och uppnå klimatneutralitet till senast 2050 och delmålen till 2030 och 2040, samt de lokala och regionala myndigheternas roll för långtgående reformer av investeringspolitiken. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet vill se insatser för att säkerställa större enhetlighet och samordning mellan sammanhållningspolitiken och annan EU-politik för att förbättra den politiska integrationen av klimataspekter, utforma effektivare källbaserad politik, tillhandahålla riktad EU-finansiering och följaktligen förbättra genomförandet av klimatpolitik på fältet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att man genom klimatpolitik bör sträva efter full och stabil sysselsättning, inklusive gröna och blå jobb och motsvarande utbildningar för att bidra till rättvisa sociala framsteg, samt anser att klimatpolitiken måste skydda de jobb som påverkas mest av klimatförändringarna genom att skapa nya gröna jobb så att arbetstagarna inte hamnar på efterkälken när vissa sektorer ställer om till den gröna ekonomin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera kampen mot klimatförändringar tillsammans med kampen för inkluderande och hållbar utveckling och social rättvisa samt kampen mot fattigdom, energifattigdom och politik som drabbar utsatta och marginaliserade grupper. Parlamentet betonar i detta sammanhang att ytterligare åtgärder bör planeras för att bekämpa energifattigdom. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets ståndpunkt, och erkännande av parlamentets ståndpunkt, att EU:s utgifter bör vara förenliga med målen i Parisavtalet och den europeiska gröna givens princip om att inte vålla skada. Parlamentet påpekar också att den nya lagstiftningsramen för sammanhållningspolitiken inbegriper taxonomiförordningens princip om att inte orsaka betydande skada i de horisontella principer som gäller för alla strukturfonder. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att hållbarhet och en omställning till en säker, klimatneutral, klimatmässigt motståndskraftig, mer resurseffektiv, betalbar, cirkulär och socialt balanserad ekonomi är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt, samt att bevara den sociala sammanhållningen, vilket därigenom bidrar till att skapa nya investeringsmöjligheter inom jordbruk, handel, transport, energi och infrastruktur samt främjar en säkrare och mer miljövänlig konsumtion, liksom att vår livsmiljö och EU-medborgarnas välmående bevaras. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att det är av yttersta vikt att upprätthålla ett flernivåstyre och partnerskapsprinciperna inom sammanhållningspolitiken, vilket även inkluderar könsperspektivet, eftersom lokala och regionala myndigheter har direkt behörighet på miljö- och klimatförändringsområdena och genomför 90 % av åtgärderna för att anpassa sig till och 70 % av åtgärderna för att begränsa klimatförändringarna. Parlamentet påpekar också att de kan ta fram åtgärder som syftar till att främja klimatvänligt beteende bland medborgarna, inbegripet sådant med koppling till avfallshantering, smart mobilitet och hållbara bostäder. Parlamentet vidhåller att omställningen till klimatneutralitet måste vara rättvis och inkluderande samt särskilt inriktad mot personer som bor på landsbygden och i avlägsna områden. Det finns ett behov av att stödja de territorier som drabbas hårdast av omställningen till klimatneutralitet, undvika att regionala skillnader växer och stärka arbetstagare samt lokala och regionala samhällen. Parlamentet uppmanar alla förvaltningsnivåer att göra sitt yttersta för att uppmuntra samarbete mellan förvaltningar, inbegripet vertikalt överskridande regeringssamarbete och interregionalt, interkommunalt och gränsöverskridande samarbete, för att dela kunskap och exempel på bästa praxis gällande projekt och initiativ för klimatförändringar som finansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser heltäckande regionala miljöstrategier för att säkerställa en hållbar utveckling och motverka klimatförändringarnas konsekvenser genom att stödja övergången till förnybara energikällor samt den biologiska mångfalden och klimatanpassningarna. Parlamentet anser att dessa regionala strategier bör stödja medborgardeltagande och lokalt initierade och ledda projekt samt främja samarbete mellan regionerna, även genom gränsöverskridande projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla stöd och underlätta samarbete samt utbyte av kunskap och bästa praxis mellan regionerna. Parlamentet betonar vikten av att upprätthålla principen om partnerskap i samband med all planering, allt genomförande och all övervakning av EU:s sammanhållningspolitik samt att upprätta ett starkt samarbete mellan regionala och lokala myndigheter, medborgare, icke-statliga organisationer och intressenter. Offentliga samråd bör vara noggranna och meningsfulla samt säkerställa ett aktivt och representativt deltagande av samhällen och intressenter i beslutsprocessen i syfte att inspirera till att ta ansvar för beslut och planer, initiativ och deltagande i åtgärder. Parlamentet understryker betydelsen av lokalt ledda initiativ och projekt som bidrar till klimatneutralitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken bör bidra till genomförandet av målen för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar, konventionen om biologisk mångfald och den europeiska gröna given för att bekämpa klimatförändringarna, främst med hjälp av en effektiv, transparent, heltäckande resultatorienterad och prestationsbaserad metod för att övervaka klimatutgifterna och resultaten av dessa, inklusive deras negativa effekter för EU:s regioner. Parlamentet uppmanar till användning av denna metod inom alla relevanta program inom den fleråriga budgetramen och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, särskilt för grundläggande infrastruktur i ekonomiska nyckelsektorer såsom produktion och distribution av energi, transporter, vatten- och avfallsförvaltning och offentliga byggnader. Parlamentet anser att ytterligare åtgärder kan behövas om det görs otillräckliga framsteg mot att uppnå unionens klimatmål. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker den nyckelroll som lokala och regionala myndigheter spelar för att säkerställa en rättvis övergång till en klimatneutral ekonomi för alla, med social och ekonomisk samhållning som en central punkt, och efterlyser ökad användning av grön och blå investering och innovation inom ramen för sammanhållningspolitiken samt utökad användning av naturbaserade lösningar. Parlamentet betonar att det behövs mer synergier mellan olika finansieringskällor på EU-nivå samt nationell och regional nivå och att det krävs starkare kopplingar mellan offentlig och privat finansiering för att öka regionala miljöstrategiers effektivitet i kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet påminner om att den här processen inte skulle vara möjlig utan ett starkt fokus på kompetenser. Parlamentet anser att regionala miljöstrategier också bör syfta till att förbättra de lokala och regionala institutionernas administrativa kapacitet samt till att utveckla deras potential som möjliggörare av ekonomisk, social och territoriell konkurrenskraft. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att samhälls- och medborgarinitiativ starkt kan stödja den ekologiska omställningen samt begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna, samt att lokala aktionsgrupper och Leader-programmet kan utgöra primära verktyg för att uppnå detta. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att samordna dessa program med sina regionala miljöstrategier. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av konceptet smarta byar för att ta itu med unionens klimatrelaterade utmaningar och välkomnar dess integrering i unionens framtida gemensamma jordbrukspolitik, sammanhållningspolitik och regionalpolitik. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna inkluderar strategin för smarta byar i sina operativa program för genomförande av EU:s sammanhållningspolitik på nationell och regional nivå, liksom i sina nationella strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken, som kommer att kräva att strategier för smarta byar (15) utarbetas på nationell nivå. Parlamentet betonar den roll som strategierna för Leader och lokalt ledd utveckling spelar när strategierna för smarta byar genomförs, vilka bör vara starkt inriktade på digitalisering, hållbarhet och innovation. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet poängterar att EU:s makroregionala strategier bör bidra till att skapa ett samarbete som syftar till att lösa regionala problem i samband med begränsning av och anpassning till klimatförändringar och bör därför beaktas när man antar nya program eftersom ett integrerat tillvägagångssätt och strategisk planering är av yttersta vikt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet begär att de sociala kriterierna och kriterierna för miljö och bevarande av kulturarvet beaktas i samma utsträckning som de ekonomiska kriterierna vid utvärderingen av ett projekts stödberättigande när det gäller projekt med koppling till kultur- och naturarv. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att projekt som förenar vetenskap, innovation och medborgarskap måste stödjas, till exempel projektet för ett nytt europeiskt Bauhaus som grundas på kulturens och arkitekturens motståndskraft mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att de regionala miljöstrategiernas framgång också är beroende av en robust politik för forskning och innovation, även på lokal och regional nivå. Parlamentet efterlyser samarbete mellan lokala myndigheter, forskningsinstitut och företag, såsom initiativen inom ramen för Europeiska institutet för innovation och teknik och dess kunskaps- och innovationsgrupp. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och offentliggöra rapporter enligt en gemensam standard för alla medlemsstater om de framsteg som nationella regeringar och lokala och regionala myndigheter gör när det gäller insatser mot klimatförändringarna, samt för att utvärdera kopplingarna mellan miljöpolitiken och ekonomin. Parlamentet betonar att lokala och regionala myndigheter på nationell nivå effektivt bör inkluderas i bedömningen av klimatförändringspolitiken i samband med den europeiska planeringsterminen. Parlamentet understryker behovet av att se till att de Europeiska struktur- och investeringsfonderna och EU:s övriga program och instrument, såsom Ejflu, EHFF, Life, Horisont Europa och Kreativa Europa, blir mer effektiva och kompletterar varandra bättre för att bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att säkerställa den här komplementariteten genom en ambitiös territoriell tillämpning av de nationella återhämtningsplanerna, inbegripet alla relevanta aktörer i regionerna. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att utfärda en regelbundet uppdaterad resultattavla som mäter den territoriella effekten av nationella och europeiska återhämtningsåtgärder, samtidigt som man särskilt beaktar hur åtgärderna bidrar till kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet stöder överenskommelsen om den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027 med målet att undvika skadliga subventioner, stödja en fullständig utfasning av både direkta och indirekta subventioner för fossila bränslen senast 2025 och säkerställa övergripande finansiering och programprioriteringar som återspeglar klimatnödläget samt bidrar till att integrera klimatåtgärder och till att uppnå det övergripande målet om att minst 30 % av EU:s budgetutgifter ska stödja klimatmål, vilket innebär att minst 547 miljarder euro av EU:s nya ekonomiska resurser kommer att göras tillgängliga för den gröna omställningen. Parlamentet understryker betydelsen av att följa principer som FN:s mål för hållbar utveckling, en rättvis och socialt inkluderande omställning, ett rättsligt bindande klimatrelaterat utgiftsmål på 30 % och ett utgiftsmål för biologisk mångfald på 10 % i slutet av programperioden när sammanhållningspolitiken genomförs. Parlamentet betonar därför att man bör överväga att anta en transparent, heltäckande och ändamålsenlig spårningsmetod för såväl klimatanslag som anslag för den biologiska mångfalden, samt vid behov justera den vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar det politiska målet 2 (PO2) i förslaget till ny förordning om gemensamma bestämmelser (16), som syftar till att skapa ”en grönare och koldioxidsnål övergång på väg mot en ekonomi med noll nettoutsläpp och ett motståndskraftigare Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning, riskförebyggande och riskhantering”. Parlamentet påminner om att Erufs tematiska koncentration för PO2 skulle åstadkommas lämpligast om den tillämpades på regional nivå i syfte att återspegla de olika regionala särdragen när det gäller klimatet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen i trepartssamtalen om fonden för en rättvis omställning, bland annat om ytterligare medel från Next Generation EU, och de två andra pelarna i mekanismen för en rättvis omställning (ett särskilt system inom InvestEU och en lånefacilitet för den offentliga sektorn), vilket kommer att bidra till att mildra de socioekonomiska konsekvenserna av omställningen till klimatneutralitet i unionens mest sårbara regioner. Parlamentet betonar att fonden för en rättvis omställning kommer att bli ett nytt verktyg för att stödja de territorier som påverkas mest av omställningen till klimatneutralitet och för att undvika en ökning av skillnaderna mellan regionerna. Parlamentet beklagar dock att de extra medel som kommissionen föreslog har minskats med två tredjedelar, från 30 till 10 miljarder euro, genom rådets överenskommelse om Next Generation EU. Parlamentet understryker att denna minskning är skadlig för att uppnå fondens grundläggande mål och sätter ytterligare press på de nationella budgetarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra programplaneringen för sina fonder snarast möjligt och de berörda medlemsstaterna att ta särskilt stor hänsyn till de yttersta randområdena vid fördelningen av medel eftersom klimatförändringarna får allvarliga konsekvenser för dessa och de är utsatta för naturkatastrofer såsom cykloner, vulkanutbrott, torka samt höjning av havsnivån och översvämningar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar React-EU-programmet eftersom krisreaktionerna och krishanteringsåtgärderna får en fortsättning och förlängs genom att det tillförs ytterligare resurser till befintliga sammanhållningspolitiska program. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet bekräftar att man fullt ut måste beakta den specifika karaktären i alla de regioner som anges i artikel 174 i EUF-fördraget så att ingen region lämnas på efterkälken, i synnerhet genom att fokusera på landsbygdsområden, områden som påverkats av industriell omvandling och regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar för att säkerställa en heltäckande och harmonisk utveckling i alla områden. Parlamentet anser i detta sammanhang att det krävs en utvärdering av regionernas särdrag i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget vid en eventuell översyn av riktlinjerna för statligt stöd. Parlamentet betonar att lokala och regionala myndigheter måste fullt ut använda alla finansieringsinstrument (från EU-budgeten samt andra europeiska finansinstitut såsom EIB) för att bekämpa klimatkrisen och göra lokalsamhällen mer motståndskraftiga, samtidigt som man banar väg för en återhämtning efter covid-19-pandemin. Parlamentet betonar att det mer specifikt, i synnerhet för projekten för den gröna given, bör inrättas ytterligare instrument som beviljar direkt tillgång till EU-fonder såsom Innovativa åtgärder i städerna inom Eruf (artikel 8 i förordning (EU) nr 1301/2013) eller det kommande Europeiska stadsinitiativet efter 2020 enligt förordningen om Eruf och Sammanhållningsfonden (artikel 10). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att innovativa, inkluderande och hållbara lösningar för att stärka landsbygden så att det blir attraktivt att bo och arbeta där bör utgöra en viktig beståndsdel vid genomförandet av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet erinrar om att de yttersta randområdena, på grundval av artikel 349 i EUF-fördraget, omfattas av särskilda regler som gör det möjligt att anta skräddarsydda åtgärder anpassade till deras särdrag. Parlamentet efterlyser en tilldelning av tillräckliga ekonomiska medel till dessa regioner för att genomföra en grön omställning och anpassa sig till klimatförändringarnas effekter, eftersom deras sårbarhet gör att de drabbas särskilt hårt av dessa. Dessutom bör man inrätta ett observationscentrum för hållbar utveckling och ekologisk omställning i de yttersta randområdena, i syfte att identifiera god praxis och utveckla hållbara lösningar för att bekämpa klimatförändringarna, vilka skulle kunna antas och anpassas i andra regioner i EU. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet är oroat över de ekonomiska förlusterna på grund av naturkatastrofer och den skada på EU-finansierade infrastrukturprojekt som orsakats av extrema väder- och klimatförhållanden. Parlamentet efterlyser stöd för verksamhet och infrastrukturprojekt som respekterar klimat- och miljöstandarder och som är mer motståndskraftiga mot naturkatastrofer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker den nyckelroll som öar, särskilt små öar, de yttersta randområdena samt perifera/avlägsna regioner kan spela som innovationslaboratorier för utveckling av ren energi vid omställningen till klimatneutralitet, om deras fulla potential frigörs med lämpliga verktyg, lämpligt stöd och lämplig finansiering, så att de kan användas för forskning om klimatförändringar och biologisk mångfald. Parlamentet understryker att öar bör få tillgång till tillräckliga ekonomiska resurser och lämplig utbildning för att kunna genomföra integrerade, sektorbaserade och innovativa insatser för hållbar infrastruktur och lokal ekonomisk utveckling. Parlamentet betonar den potential för förnybar energi som följer randområdenas och de yttersta randområdenas geografiska och klimatmässiga egenskaper. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker behovet av att bygga på resultatet av initiativ som nya, optimerade energilösningar för öar (NESOI), initiativet om smarta öar och ren energi för EU:s öar (CE4EUI) som även inbegriper de öar som är utomeuropeiska länder och territorier (ULT) och ingår i den europeiska familjen för att säkerställa en funktionell övergång mellan programperioderna 2014–2020 och 2021–2027. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att ta fram användarvänliga vägledningar för regionala och lokala regeringar i syfte att ge möjlighet att erkänna och dra nytta av konsoliderad bästa praxis för energiomställning och minskning av koldioxidutsläpp i ekonomierna. Parlamentet välkomnar överenskommelsen från Split där man erkänner den ledande roll som ösamhällena spelar i energiomställningen. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att utbyta bästa praxis och främja ömsesidigt lärande. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att regionala miljöstrategier bör stödja produktion av förnybar energi och resurseffektivitet inom jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukssektorerna samtidigt som hänsyn tas till dessa sektorers konkurrenskraft. Parlamentet föreslår att de relevanta myndigheterna prioriterar alla alternativ för produktion av förnybar energi som gynnar miljön, den regionala ekonomin och invånarna i de berörda regionerna. Parlamentet insisterar på att man i regionala miljöstrategier bör ägna särskild uppmärksamhet åt att stödja ersättning av fossilintensiva material mot förnybara och biobaserade material som härrör från skogs- och jordbruk, eftersom dessa två sektorer fungerar både som utsläppare av koldioxid och som kolsänkor. Parlamentet betonar att hållbart och naturnära skogsbruk är avgörande för fortlöpande upptag av växthusgaser från atmosfären och att det också gör det möjligt att tillhandahålla förnybart och klimatvänligt råmaterial till träprodukter som binder koldioxid och kan fungera som ersättning för fossilbaserade material och bränslen. Parlamentet understryker att skogens ”trippelroll” (sänka, lagring och ersättning) bidrar till minskade koldioxidutsläpp i atmosfären, samtidigt som den säkerställer att skogarna fortsätter att växa och erbjuder många andra tjänster. Den bör därför utgöra en integrerad del av regionala miljöstrategier. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker att alla sektorer bör representeras och stödjas i övergången mot en klimatneutral industriprocess, och därmed bidra till hållbarheten i unionen, samtidigt som man upprätthåller den internationella konkurrenskraften och bevarar ekonomisk, social och territoriell sammanhållning mellan olika europeiska regioner. Parlamentet understryker den strategiska roll som förnybar, hållbar och decentraliserad energi spelar i utvecklingen av EU:s regioner och deras företag, särskilt små och medelstora företag. Parlamentet anser att effektiva regionala miljöstrategier också kommer att vara fördelaktiga för turismsektorn eftersom de skulle kunna bidra till att förbättra många europeiska regioners dragningskraft som hållbara destinationer och på ett övergripande plan främja ett nytt slags ansvarsfull och hållbar turism. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att en minskning av markanvändningen, särskilt hårdgörning av mark, ska beaktas som ett viktigt beslutskriterium vid genomförandet av sammanhållningspolitiken samt regionala miljöstrategier för att på bästa sätt bevara den potential och de många funktioner som marken har i kampen mot klimatförändringarna (lagring av vatten och koldioxid, filtrering, buffert och omvandling av ämnen, livsmedelsförsörjning, produktion av biogena resurser). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker behovet av att anpassa energiskattedirektivet (17) till principen om att förorenaren betalar, så att man främjar hållbara energikällor framför fossila bränslen till senast 2025, och då särskilt fokuserar på de sociala effekterna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att jämställdhetsintegrering bör genomföras och inlemmas fullt ut som en övergripande princip i all EU:s verksamhet och politik och alla EU:s program, inbegripet sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar presentationen av strategin för en renoveringsvåg som en av de avgörande strategierna som bidrar till att göra Europa klimatneutralt senast 2050. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med energifattigdom genom ett program för byggnadsrenovering som vänder sig till utsatta hushåll och låginkomsthushåll, som en del av en bredare europeisk strategi mot fattigdom. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet vill att den uppdaterade handlingsplanen för den cirkulära ekonomin ska fortsätta att stödja övergången till en cirkulär ekonomi, bemöta resurseffektivitetsproblemen och driva på för att nå en hållbar konsumtion genom information till konsumenterna om produkters hållbarhet och reparationsmöjligheter med hjälp av en obligatorisk märkning, utöver att erbjuda ett lämpligt regelverk och en rad konkreta, omfattande och ambitiösa åtgärder för att främja den cirkulära ekonomin på EU-nivå. Parlamentet betonar att inrättandet och stärkandet av regionala ekonomiska kretslopp som framför allt baseras på biogena råvaror från jord- och skogsbruket är av central betydelse vid genererandet av hållbar tillväxt och gröna jobb. Det finns ett brådskande behov att ytterligare stödja den cirkulära ekonomins principer och att prioritera avfallshierarkin. Parlamentet vill att lokala planer för den cirkulära ekonomin tas fram och att lokala och regionala myndigheters offentliga upphandlingar ska vara gröna och ambitiösa när det gäller produkters och tjänsters hållbarhet, för att därigenom stärka industrins motståndskraft och EU:s strategiska oberoende. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare investeringar i hållbar mobilitet såsom järnvägar och hållbar mobilitet i städer för grönare städer med bättre livskvalitet för medborgarna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska investeringsbanken (EIB) har arbetat med att se över sin energiutlåningspolitik och avsätta 50 % av sina insatser till klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet. Parlamentet uppmanar EIB att engagera sig för en hållbar omställning till klimatneutralitet och samtidigt ägna särskild uppmärksamhet åt de sektorer och regioner som påverkas mest av omställningen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet främjar ett stort deltagande av mikroföretag samt små och medelstora företag i omställningsprocessen samt i utformningen och genomförandet av regionala miljöstrategier, eftersom dessa aktörer inte bara är väl förankrade i den lokala ekonomiska strukturen, utan också kommer att påverkas av den gröna givens politik. Parlamentet anser att det är avgörande att hjälpa mikroföretag samt små och medelstora företag att utnyttja miljöomställningens möjligheter genom skräddarsytt stöd under kompetenshöjnings- och omskolningsprocessen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att jämföra förslag till utgiftsplaner med högsta möjliga klimatambition. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet framhåller kommissionens förslag i EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 om att städer med minst 20 000 invånare bör utarbeta stadsförgröningsplaner för att skapa tillgängliga skogar, parker och trädgårdar i stadsområden, stadsnära jordbruk, gröna tak och väggar samt trädkantade gator med stor biologisk mångfald. Parlamentet upprepar att en sådan åtgärd har en positiv inverkan på mikroklimatet och hälsan i städerna, särskilt för utsatta grupper. Parlamentet uppmuntrar sådana insatser och efterlyser mobilisering av politiska, rättsliga och finansiella verktyg för att de ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet vill att det inrättas effektiva regionala och interregionala samarbetsmekanismer på området för förebyggande av naturkatastrofer, inbegripet kapacitet för reaktion, hantering och ömsesidigt bistånd i händelse av katastrofer. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser en större roll för sammanhållningspolitiken till stöd för riskförebyggande insatser vid anpassningen till de nuvarande och framtida effekterna av klimatförändringarna på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 116.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2019)0078.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0015.

(6)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(7)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(8)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(9)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(10)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 281.

(11)  EUT L 198, 22.6.2020, s. 13.

(12)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 40.

(13)  Interinstitutionellt avtal av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28).

(14)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (COM(2018)0372.

(15)  Artikel 72b (ändringsförslag 513) i Europaparlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (Antagna texter, P9_TA(2020)0287).

(16)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (COM(2018)0375).

(17)  Rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51).

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/37

---

P9_TA(2021)0098

EU-strategi för data

Europaparlamentets resolution av den 25 Mars 2021 om en EU-strategi för data 2020/2217(INI)

(2021/C 494/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilken handlar om EU-industrins konkurrensförmåga och bland annat tar upp åtgärder avsedda att främja ett bättre utnyttjande av den industriella potentialen i innovation och teknisk utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilken handlar om EU-industrins konkurrensförmåga och bland annat tar upp åtgärder avsedda att främja ett bättre utnyttjande av den industriella potentialen i innovation och teknisk utveckling,

| — | med beaktande av artikel 114 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 16 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 16 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EU-stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EU-stadgan),

| — | med beaktande av meddelandet till kommissionen av den 21 oktober 2020Open source software strategy 2020–2023 (C(2020)7149), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet till kommissionen av den 21 oktober 2020Open source software strategy 2020–2023 (C(2020)7149),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066) och slutrapporten från expertgruppen på hög nivå för datadelning från företag till myndigheter Towards a European strategy on business-to-government data sharing for the public interest, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066) och slutrapporten från expertgruppen på hög nivå för datadelning från företag till myndigheter Towards a European strategy on business-to-government data sharing for the public interest,

| — | med beaktande av kommissionens inledande konsekvensbedömning av den 2 juli 2020 om en rättslig ram för styrningen av gemensamma europeiska dataområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens inledande konsekvensbedömning av den 2 juli 2020 om en rättslig ram för styrningen av gemensamma europeiska dataområden,

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 17 april 2020Vägledning om appar till stöd för kampen mot covid-19-pandemin med avseende på dataskydd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 17 april 2020Vägledning om appar till stöd för kampen mot covid-19-pandemin med avseende på dataskydd (1),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2020/518 av den 8 april 2020 om en unionsgemensam verktygslåda för användningen av teknik och data för att bekämpa och komma ut ur covid-19-krisen, särskilt när det gäller mobilapplikationer och användning av anonymiserade rörlighetsdata (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2020/518 av den 8 april 2020 om en unionsgemensam verktygslåda för användningen av teknik och data för att bekämpa och komma ut ur covid-19-krisen, särskilt när det gäller mobilapplikationer och användning av anonymiserade rörlighetsdata (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (3) (direktivet om öppna data), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (3) (direktivet om öppna data),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 april 2018Mot ett gemensamt dataområde i EU (COM(2018)0232) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2018)0125), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 april 2018Mot ett gemensamt dataområde i EU (COM(2018)0232) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2018)0125),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/790 av den 25 april 2018 om tillgång till och bevarande av vetenskaplig information (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/790 av den 25 april 2018 om tillgång till och bevarande av vetenskaplig information (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2017Halvtidsöversynen av genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden: En ansluten digital inre marknad för alla (COM(2017)0228) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2017)0155), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2017Halvtidsöversynen av genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden: En ansluten digital inre marknad för alla (COM(2017)0228) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2017)0155),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017Att skapa en europeisk dataekonomi (COM(2017)0009) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2017)0002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017Att skapa en europeisk dataekonomi (COM(2017)0009) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2017)0002),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle(COM(2016)0587) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle(COM(2016)0587) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0300),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin – Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter (COM(2016)0180) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin – Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter (COM(2016)0180) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0110),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (COM(2016)0178) och de arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0106 och SWD(2016)0107), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (COM(2016)0178) och de arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0106 och SWD(2016)0107),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1807 av den 14 november 2018 om en ram för det fria flödet av andra data än personuppgifter i Europeiska unionen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1807 av den 14 november 2018 om en ram för det fria flödet av andra data än personuppgifter i Europeiska unionen (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (7) (dataskyddsdirektivet för brottsbekämpning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (7) (dataskyddsdirektivet för brottsbekämpning),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2015)0100),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2014)0214), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2014)0214),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (8) (ITS-direktivet) och tillhörande delegerade akter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (8) (ITS-direktivet) och tillhörande delegerade akter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (9),

| — | med beaktande av den gemensamma europeiska färdplanen i riktning mot ett upphävande av åtgärderna mot covid-19 av den 15 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma europeiska färdplanen i riktning mot ett upphävande av åtgärderna mot covid-19 av den 15 april 2020,

| — | med beaktande av medlemsstaternas gemensamma uttalande av den 15 oktober 2020Building the next generation cloud for businesses and the public sector in the EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av medlemsstaternas gemensamma uttalande av den 15 oktober 2020Building the next generation cloud for businesses and the public sector in the EU,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2020 om att forma EU:s digitala framtid (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2020 om att forma EU:s digitala framtid (10),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 juni 2019 om framtiden för ett starkt digitaliserat Europa efter 2020: främjande av digital och ekonomisk konkurrenskraft i unionen och digital sammanhållning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 juni 2019 om framtiden för ett starkt digitaliserat Europa efter 2020: främjande av digital och ekonomisk konkurrenskraft i unionen och digital sammanhållning,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 16 juli 2020 i mål C-311/18 (Schrems II), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 16 juli 2020 i mål C-311/18 (Schrems II),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2016 om en blomstrande datadriven ekonomi (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2016 om en blomstrande datadriven ekonomi (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om en europeisk strategi för samverkande intelligenta transportsystem (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om en europeisk strategi för samverkande intelligenta transportsystem (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om självkörande bilar inom transportsektorn i Europa (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om självkörande bilar inom transportsektorn i Europa (16),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionens meddelande Att skapa en europeisk dataekonomi (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionens meddelande Att skapa en europeisk dataekonomi (17),

| — | med beaktande av resultaten i det årliga indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle 2020 av den 11 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten i det årliga indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle 2020 av den 11 juni 2020,

| — | med beaktande av rapporten från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) av den 5 juni 2020Building back better: a sustainable, resilient recovery after COVID-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) av den 5 juni 2020Building back better: a sustainable, resilient recovery after COVID-19,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling samt utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling samt utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0027/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0027/2021), och av följande skäl:

| A. | Digitaliseringen fortsätter att omvandla ekonomin, samhället och människors vardag. Data, som fördubblas var 18:e månad, står i centrum för denna omvandling. Mängden data som lagras i världen förväntas öka från 33 zettabyte 2018 till 175 zettabyte 2025 (18). Dessa processer kommer att accelerera i framtiden. |
| --- | --- |

A.

Digitaliseringen fortsätter att omvandla ekonomin, samhället och människors vardag. Data, som fördubblas var 18:e månad, står i centrum för denna omvandling. Mängden data som lagras i världen förväntas öka från 33 zettabyte 2018 till 175 zettabyte 2025 (18). Dessa processer kommer att accelerera i framtiden.

| B. | Digitaliseringen utgör en ekonomisk möjlighet, men är också relevant för unionens säkerhet, geopolitiska resiliens och strategiska autonomi. |
| --- | --- |

B.

Digitaliseringen utgör en ekonomisk möjlighet, men är också relevant för unionens säkerhet, geopolitiska resiliens och strategiska autonomi.

| C. | EU behöver driftskompatibel, flexibel, skalbar och tillförlitlig it-arkitektur, som kan stödja de mest innovativa applikationerna. Artificiell intelligens (AI) är en av 2000-talets strategiska tekniker på såväl global nivå som i Europa (19). Det behövs även lämplig infrastruktur i EU, särskilt högpresterande hårdvara för att använda applikationer och lagra data. |
| --- | --- |

C.

EU behöver driftskompatibel, flexibel, skalbar och tillförlitlig it-arkitektur, som kan stödja de mest innovativa applikationerna. Artificiell intelligens (AI) är en av 2000-talets strategiska tekniker på såväl global nivå som i Europa (19). Det behövs även lämplig infrastruktur i EU, särskilt högpresterande hårdvara för att använda applikationer och lagra data.

| D. | Data är en viktig källa till hållbar ekonomisk återhämtning, tillväxt och skapande av kvalitativa arbetstillfällen. Datadriven teknik kan utgöra en möjlighet att minska människors exponering för skadliga och farliga arbetsförhållanden och främja samhälleliga framsteg, och kan spela en viktig roll i omställningen till gröna och klimatneutrala samhällen och för att stärka Europas och dess företags globala konkurrenskraft. |
| --- | --- |

D.

Data är en viktig källa till hållbar ekonomisk återhämtning, tillväxt och skapande av kvalitativa arbetstillfällen. Datadriven teknik kan utgöra en möjlighet att minska människors exponering för skadliga och farliga arbetsförhållanden och främja samhälleliga framsteg, och kan spela en viktig roll i omställningen till gröna och klimatneutrala samhällen och för att stärka Europas och dess företags globala konkurrenskraft.

| E. | EU-strategin för data bör vara i överensstämmelse med strategin för små och medelstora företag samt för industristrategin, eftersom den kommer att vara viktig för att bland annat uppnå målen för industripolitiken och kommer att vara till nytta för europeiska företag, däribland små och medelstora företag, genom att hjälpa dem att klara den digitala omställningen. Det råder fortfarande en klyfta mellan stora företag och små/medelstora företag när det gäller avancerad digital teknik. Att uppmuntra användningen av data och ökad åtkomst och tillgång till data, kombinerat med ökad rättssäkerhet, kan ge en konkurrensfördel för mikroföretag, små och medelstora företag samt uppstartsföretag så att de kan dra fördel av den digitala omställningen. |
| --- | --- |

E.

EU-strategin för data bör vara i överensstämmelse med strategin för små och medelstora företag samt för industristrategin, eftersom den kommer att vara viktig för att bland annat uppnå målen för industripolitiken och kommer att vara till nytta för europeiska företag, däribland små och medelstora företag, genom att hjälpa dem att klara den digitala omställningen. Det råder fortfarande en klyfta mellan stora företag och små/medelstora företag när det gäller avancerad digital teknik. Att uppmuntra användningen av data och ökad åtkomst och tillgång till data, kombinerat med ökad rättssäkerhet, kan ge en konkurrensfördel för mikroföretag, små och medelstora företag samt uppstartsföretag så att de kan dra fördel av den digitala omställningen.

| F. | Data som genereras av myndigheter och den offentliga sektorn på nationell och lokal nivå är en resurs som kan fungera som en kraftfull motor för att främja ekonomisk tillväxt och skapa nya arbetstillfällen som kan utnyttjas i utvecklingen av AI-system och dataanalys och bidra till en starkare, konkurrenskraftigare och mer sammanlänkad industri. |
| --- | --- |

F.

Data som genereras av myndigheter och den offentliga sektorn på nationell och lokal nivå är en resurs som kan fungera som en kraftfull motor för att främja ekonomisk tillväxt och skapa nya arbetstillfällen som kan utnyttjas i utvecklingen av AI-system och dataanalys och bidra till en starkare, konkurrenskraftigare och mer sammanlänkad industri.

| G. | Olika initiativ har tagits för att uppmuntra kvinnors deltagande och mångfald inom IKT. Det råder fortfarande en könsklyfta inom alla sektorer för digital teknik, där AI och it-säkerhet hör till områdena med störst klyftor. Denna könsklyfta har en konkret inverkan på utvecklingen av AI, som främst har utformats av män, vilket befäster och främjar stereotyper och fördomar. |
| --- | --- |

G.

Olika initiativ har tagits för att uppmuntra kvinnors deltagande och mångfald inom IKT. Det råder fortfarande en könsklyfta inom alla sektorer för digital teknik, där AI och it-säkerhet hör till områdena med störst klyftor. Denna könsklyfta har en konkret inverkan på utvecklingen av AI, som främst har utformats av män, vilket befäster och främjar stereotyper och fördomar.

| H. | Kommissionen anger i sitt meddelande om en EU-strategi för data att IKT-sektorns miljöavtryck uppskattningsvis står för mellan 5 % och 9 % av den globala elförbrukningen och över 2 % av de globala växthusgasutsläppen. Den digitala sektorn har betydande potential att bidra till minskade globala koldioxidutsläpp. Enligt en studie om AI från 2018 från kommissionens gemensamma forskningscentrum kan datacentraler och dataöverföring stå för mellan 3 % och 4 % av unionens totala elförbrukning. Kommissionen förväntar sig en ökning av datacentrumens förbrukning mellan 2018 och 2030 på 28 % (20). Konsumentutrustning såsom datorer, smarta telefoner, surfplattor och andra anslutna föremål står för 47 % av de digitala koldioxidutsläppen. Det är nödvändigt att minimera den digitala teknikens ekologiska avtryck och i synnerhet mängden elektriskt och elektroniskt avfall. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen anger i sitt meddelande om en EU-strategi för data att IKT-sektorns miljöavtryck uppskattningsvis står för mellan 5 % och 9 % av den globala elförbrukningen och över 2 % av de globala växthusgasutsläppen. Den digitala sektorn har betydande potential att bidra till minskade globala koldioxidutsläpp. Enligt en studie om AI från 2018 från kommissionens gemensamma forskningscentrum kan datacentraler och dataöverföring stå för mellan 3 % och 4 % av unionens totala elförbrukning. Kommissionen förväntar sig en ökning av datacentrumens förbrukning mellan 2018 och 2030 på 28 % (20). Konsumentutrustning såsom datorer, smarta telefoner, surfplattor och andra anslutna föremål står för 47 % av de digitala koldioxidutsläppen. Det är nödvändigt att minimera den digitala teknikens ekologiska avtryck och i synnerhet mängden elektriskt och elektroniskt avfall.

| I. | Unionen måste agera å det snaraste för att utnyttja fördelarna med data genom att bygga ett konkurrenskraftigt, innovationsvänligt, etiskt hållbart, människocentrerat, pålitligt och säkert datasamhälle och en ekonomi som respekterar mänskliga rättigheter, grundläggande rättigheter, arbetstagarrättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen och som syftar till att skapa en ny öppen och inkluderande kunskapsekonomi, i samarbete med utbildningssystemet och kulturföretagen, som säkerställer rätten till utbildning av god kvalitet och företagande, särskilt bland de nya generationerna, och som främjar social innovation och nya affärsmodeller. Investeringar i färdigheter inom molntjänster och stordata kan hjälpa företag som ännu inte tagit till sig tekniken att komma igång med den digitala omställningen av sin verksamhet. Företag som anses ligga i teknisk framkant måste kontinuerligt uppdatera sig om de senaste tekniska innovationerna för att inte förlora sin konkurrensfördel. |
| --- | --- |

I.

Unionen måste agera å det snaraste för att utnyttja fördelarna med data genom att bygga ett konkurrenskraftigt, innovationsvänligt, etiskt hållbart, människocentrerat, pålitligt och säkert datasamhälle och en ekonomi som respekterar mänskliga rättigheter, grundläggande rättigheter, arbetstagarrättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen och som syftar till att skapa en ny öppen och inkluderande kunskapsekonomi, i samarbete med utbildningssystemet och kulturföretagen, som säkerställer rätten till utbildning av god kvalitet och företagande, särskilt bland de nya generationerna, och som främjar social innovation och nya affärsmodeller. Investeringar i färdigheter inom molntjänster och stordata kan hjälpa företag som ännu inte tagit till sig tekniken att komma igång med den digitala omställningen av sin verksamhet. Företag som anses ligga i teknisk framkant måste kontinuerligt uppdatera sig om de senaste tekniska innovationerna för att inte förlora sin konkurrensfördel.

| J. | Datamolnmarknaderna (dvs. infrastruktur, plattform och programvara som en tjänst – IaaS, PaaS och SaaS) kännetecknas av en hög grad av marknadskoncentration, vilket kan medföra en konkurrensnackdel för uppstartsföretag, små och medelstora företag och andra europeiska aktörer i dataekonomin. Kommissionen bör säkerställa konkurrenskraftiga marknader genom interoperabilitet, portabilitet och öppen infrastruktur, och vara vaksam på dominerande aktörers eventuella maktmissbruk. |
| --- | --- |

J.

Datamolnmarknaderna (dvs. infrastruktur, plattform och programvara som en tjänst – IaaS, PaaS och SaaS) kännetecknas av en hög grad av marknadskoncentration, vilket kan medföra en konkurrensnackdel för uppstartsföretag, små och medelstora företag och andra europeiska aktörer i dataekonomin. Kommissionen bör säkerställa konkurrenskraftiga marknader genom interoperabilitet, portabilitet och öppen infrastruktur, och vara vaksam på dominerande aktörers eventuella maktmissbruk.

| K. | EU:s jordobservationssystem Copernicus bör tjäna som ett exempel på de socioekonomiska fördelar som stora mängder fritt och öppet tillgängliga data kan innebära för europeiska medborgare och företag. |
| --- | --- |

K.

EU:s jordobservationssystem Copernicus bör tjäna som ett exempel på de socioekonomiska fördelar som stora mängder fritt och öppet tillgängliga data kan innebära för europeiska medborgare och företag.

| L. | All användning av personuppgifter och blandade industriella data bör vara förenlig med den allmänna dataskyddsförordningen och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. Enligt en Eurobarometerundersökning vill 46 % av européerna mer aktivt kunna kontrollera användningen av sina personuppgifter, däribland uppgifter om hälsa, energiförbrukning och köpvanor. |
| --- | --- |

L.

All användning av personuppgifter och blandade industriella data bör vara förenlig med den allmänna dataskyddsförordningen och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. Enligt en Eurobarometerundersökning vill 46 % av européerna mer aktivt kunna kontrollera användningen av sina personuppgifter, däribland uppgifter om hälsa, energiförbrukning och köpvanor.

| M. | I enlighet med artikel 8.1 i EU-stadgan och artikel 16.1 i EUF-fördraget har var och en rätt till skydd av sina personuppgifter. |
| --- | --- |

M.

I enlighet med artikel 8.1 i EU-stadgan och artikel 16.1 i EUF-fördraget har var och en rätt till skydd av sina personuppgifter.

| N. | I stadgan föreskrivs också att var och en har rätt till yttrandefrihet, inbegripet åsiktsfrihet och frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser. |
| --- | --- |

N.

I stadgan föreskrivs också att var och en har rätt till yttrandefrihet, inbegripet åsiktsfrihet och frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser.

| O. | Behandlingen av arbetstagares data har blivit alltmer komplex. I ett ökande antal sammanhang kommer arbetstagare i kontakt med teknik, applikationer, programvara, spårningsutrustning, sociala medier eller utrustning i fordon som övervakar deras hälsa, biomedicinska data, kommunikationer och interaktioner med andra samt deras engagemangs- och koncentrationsnivå eller beteende. Arbetstagare och fackföreningar bör delta mer i utformningen av sådan databehandling. Endast artikel 88 i den allmänna dataskyddsförordningen ägnas åt sysselsättning. |
| --- | --- |

O.

Behandlingen av arbetstagares data har blivit alltmer komplex. I ett ökande antal sammanhang kommer arbetstagare i kontakt med teknik, applikationer, programvara, spårningsutrustning, sociala medier eller utrustning i fordon som övervakar deras hälsa, biomedicinska data, kommunikationer och interaktioner med andra samt deras engagemangs- och koncentrationsnivå eller beteende. Arbetstagare och fackföreningar bör delta mer i utformningen av sådan databehandling. Endast artikel 88 i den allmänna dataskyddsförordningen ägnas åt sysselsättning.

| P. | Initiativ för datadelning mellan företag (B2B) och från företag till myndigheter (B2G) kan bidra till att hantera samhälls- och miljöutmaningar. Uppmuntran till datadelning kan bland annat inbegripa skälig kompensation, utbyte av bästa praxis och program för offentligt erkännande. |
| --- | --- |

P.

Initiativ för datadelning mellan företag (B2B) och från företag till myndigheter (B2G) kan bidra till att hantera samhälls- och miljöutmaningar. Uppmuntran till datadelning kan bland annat inbegripa skälig kompensation, utbyte av bästa praxis och program för offentligt erkännande.

| Q. | Efterlevnaden bör kontrolleras, särskilt när det gäller ändamålsbegränsning och uppgiftsminimeringsaspekter. Skyddet av den personliga integriteten bör prioriteras. Det finns andra data än personuppgifter och data från den offentliga sektorn som är förenliga med förordning (EU) 2018/1807 om det fria flödet av andra data än personuppgifter och direktivet om öppna data. |
| --- | --- |

Q.

Efterlevnaden bör kontrolleras, särskilt när det gäller ändamålsbegränsning och uppgiftsminimeringsaspekter. Skyddet av den personliga integriteten bör prioriteras. Det finns andra data än personuppgifter och data från den offentliga sektorn som är förenliga med förordning (EU) 2018/1807 om det fria flödet av andra data än personuppgifter och direktivet om öppna data.

| R. | Behandling av personuppgifter är särskilt känsligt när det gäller hälsa, och ingen personlig information om en patients hälsa får förmedlas utan patientens fullständiga och informerade samtycke. Det är särskilt viktigt att på hälsoområdet säkerställa en hög skyddsnivå när det gäller individers rättigheter och respektera principerna om uppgiftsbegränsning och uppgiftsminimering. |
| --- | --- |

R.

Behandling av personuppgifter är särskilt känsligt när det gäller hälsa, och ingen personlig information om en patients hälsa får förmedlas utan patientens fullständiga och informerade samtycke. Det är särskilt viktigt att på hälsoområdet säkerställa en hög skyddsnivå när det gäller individers rättigheter och respektera principerna om uppgiftsbegränsning och uppgiftsminimering.

| S. | En gemensam EU-strategi för data bör ge fördelar för transport- och turismsektorn i Europa och bidra till omställningen till ett säkert, hållbart och effektivt transportsystem, samtidigt som tillräcklig interoperabilitet med andra sektorer säkerställs. |
| --- | --- |

S.

En gemensam EU-strategi för data bör ge fördelar för transport- och turismsektorn i Europa och bidra till omställningen till ett säkert, hållbart och effektivt transportsystem, samtidigt som tillräcklig interoperabilitet med andra sektorer säkerställs.

| T. | Datadelningen inom transportsektorn syftar till att förbättra trafikledningen och därmed säkerheten, hållbarheten, minimeringen av data och effektiviteten för både passagerar- och godstrafiken. |
| --- | --- |

T.

Datadelningen inom transportsektorn syftar till att förbättra trafikledningen och därmed säkerheten, hållbarheten, minimeringen av data och effektiviteten för både passagerar- och godstrafiken.

| U. | Unionen har redan börjat vidta åtgärder för att reglera hur data bör användas och lagras inom transportsektorn, bland annat genom förordning (EU) 2020/1056 om elektronisk godstransportinformation (21), direktiv (EU) 2019/1936 om förvaltning av vägars säkerhet (22), förordning (EU) 2019/1239 om inrättande av en europeisk kontaktpunkt för sjöfart (23), samt förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/757 för att ta vederbörlig hänsyn till det globala systemet för insamling av uppgifter om fartygs förbrukning av eldningsolja (COM(2019)0038). |
| --- | --- |

U.

Unionen har redan börjat vidta åtgärder för att reglera hur data bör användas och lagras inom transportsektorn, bland annat genom förordning (EU) 2020/1056 om elektronisk godstransportinformation (21), direktiv (EU) 2019/1936 om förvaltning av vägars säkerhet (22), förordning (EU) 2019/1239 om inrättande av en europeisk kontaktpunkt för sjöfart (23), samt förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/757 för att ta vederbörlig hänsyn till det globala systemet för insamling av uppgifter om fartygs förbrukning av eldningsolja (COM(2019)0038).

| V. | Unionen bör vara en aktiv global aktör när det gäller att fastställa regler och standarder baserade på dess värden. |
| --- | --- |

V.

Unionen bör vara en aktiv global aktör när det gäller att fastställa regler och standarder baserade på dess värden.

| W. | Minst 20 % av finansieringen inom faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att göras tillgänglig för digital infrastruktur och digital kapacitet, vilket kommer att främja unionens digitala omställning och därmed stödja dataekonomin. |
| --- | --- |

W.

Minst 20 % av finansieringen inom faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att göras tillgänglig för digital infrastruktur och digital kapacitet, vilket kommer att främja unionens digitala omställning och därmed stödja dataekonomin.

Allmänt

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en EU-strategi för data. Strategin kommer att vara en grundförutsättning för de europeiska företagens livskraft och deras globala konkurrenskraft och för framsteg för universitet, forskningscentrum och framväxande AI, och den kommer att utgöra ett viktigt steg i uppbyggnaden av ett datasamhälle som bygger på rättigheter och EU:s värden samt fastställa och konsolidera unionens ledande roll i dataekonomin, vilket kommer att leda till bättre tjänster, hållbar tillväxt och kvalitativa arbetstillfällen. Ett säkerställande av förtroendet för digitala tjänster och säkra smarta produkter är avgörande för att den digitala inre marknaden ska växa och blomstra, och detta säkerställande bör stå i centrum för både den offentliga politiken och affärsmodellerna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att covid-19-krisen har belyst betydelsen av och behovet av högkvalitativa databaser, som kan leverera information och datadelning i realtid, samt brister i infrastrukturen och interoperabilitet mellan lösningar i medlemsstaterna. Parlamentet betonar den effekt som den digitala omställningen och tillgången till en lång rad olika tekniker kommer att få för unionens ekonomi och samhälle. Parlamentet välkomnar åtagandet att inrätta sektorsvisa dataområden. Det är nödvändigt att påskynda inrättandet av ett gemensamt europeiskt hälsodataområde, bland andra initiativ. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att framtida datalagstiftning måste utformas så att den underlättar teknisk utveckling, innovation, dataåtkomst, interoperabilitet och gränsöverskridande dataportabilitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta hänseende göra en grundlig utvärdering och kartläggning av befintlig lagstiftning för att bedöma vilka anpassningar och ytterligare krav som behövs för att stödja datasamhället och dataekonomin samt säkerställa rättvis konkurrens och klarhet angående rättsläget för alla berörda aktörer. EU bör vara ledande när det gäller att upprätta en internationell ram för data, samtidigt som internationella regler respekteras. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra förhandskonsekvensbedömningar av huruvida den datadrivna digitala ekonomin kräver några ändringar eller justeringar av det nuvarande immaterialrättsliga regelverket för att främja innovation och spridning av ny digital teknik. Parlamentet välkomnar kommissionens föresats att se över databasdirektivet (24) och ytterligare förtydliga tillämpningen av direktiv (EU) 2016/943 om skydd av företagshemligheter (25). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att det fria flödet av data i unionen måste fortsätta att vara den grundläggande principen och understryker dess avgörande roll för att tillvarata dataekonomins fulla potential. Parlamentet framhåller att den betydande ökningen av mängden tillgängliga data, huvudsakligen som en följd av smarta anslutna föremål, och bredare åtkomst till och användning av data, kan medföra utmaningar med avseende på datakvalitet, vinklade data och i fråga om dataskydd och datasäkerhet eller orättvisa handelsvillkor som måste åtgärdas. Uppnåendet av målen i datastrategin får inte medföra oskälig snedvridning av konkurrensen på marknaderna i unionen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att behandlingen av personuppgifter, inbegripet överföring av dem, alltid måste vara förenlig med unionens regelverk om uppgiftsskydd och att all framtida sektorsspecifik eller ändamålsenlig lagstiftning måste respektera dem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att alla framtida förslag som inbegriper behandling av personuppgifter omfattas av dataskyddsmyndigheternas tillsyn i enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen (GDPR), i syfte att säkerställa att innovation också tar hänsyn till inverkan på medborgarnas rättigheter. Parlamentet kräver att rättsakterna bygger på och anpassas till den befintliga lagstiftningen, särskilt GDPR. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att befintliga direktiv, såsom ITS-direktivet, inte bör försvagas av en övergripande uppsättning regler, och att ett underlättande av en datadelningsmiljö kommer att vara avgörande för EU under de kommande åren. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera datadelning, särskilt inom biljett- och bokningssystem, i den kommande översynen av ITS-direktivet. |
| --- | --- |

8.

Värderingar och principer

| 9. | Europaparlamentet anser att unionen måste sträva efter EU-omfattande dataförvaltning och ett människocentrerat datasamhälle och en ekonomi som bygger på EU-värden som integritet, öppenhet, respekt för grundläggande rättigheter och friheter, och som ger medborgarna möjlighet att fatta meningsfulla beslut om de data som produceras av eller rör dem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att enskilda personer bör ha full kontroll över sina uppgifter och få ytterligare hjälp med att genomdriva sina rättigheter i fråga om skydd av personuppgifter och integritet när det gäller de uppgifter de genererar. Parlamentet understryker den rätt till dataportabilitet och den registrerades rätt att få tillgång till, erhålla rättelse av eller radera uppgifter som föreskrivs i GDPR. Parlamentet förväntar sig att framtida förslag stöder åtnjutandet och ett meningsfullt utövande av dessa rättigheter. Parlamentet betonar att det fria utbytet av data enligt GDPR:s princip om ändamålsbegränsning måste begränsas till andra data än personuppgifter, såsom industriella eller kommersiella data, eller personuppgifter som har anonymiserats på ett säkert, ändamålsenligt och oåterkalleligt sätt, inbegripet när det gäller blandade dataset. Parlamentet betonar att missbruk av uppgifter, bland annat genom massövervakning, måste uteslutas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att ett välkonstruerat datasamhälle och en välbyggd dataekonomi bör utformas så att de gynnar alla konsumenter, arbetstagare, entreprenörer, uppstartsföretag och små och medelstora företag samt forskare och lokalsamhällen, och att de bör respektera arbetstagarrättigheter, skapa kvalitativa arbetstillfällen utan att försämra arbetsvillkoren och förbättra EU-medborgarnas livskvalitet, och bör minska befintliga digitala klyftor utan att skapa nya, särskilt för utsatta grupper och personer som är missgynnade i fråga om förmåga och tillgång till digitala verktyg. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka konsumenternas inflytande, med särskild uppmärksamhet på vissa grupper av konsumenter som anses vara utsatta. Industri- och medborgardata kan bidra till utvecklingen av innovativa digitala och hållbara lösningar för produkter och tjänster som skulle gynna europeiska konsumenter och företag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att den ökande volymen, utvecklingen, delningen, lagringen och behandlingen av industriella och offentliga data i unionen är en källa till hållbar tillväxt och innovation som bör utnyttjas, med iakttagande av unionens och medlemsstaternas lagstiftning om bl.a. dataskydd, konkurrens och immateriella rättigheter. Parlamentet noterar att data värderas allt högre av marknaden. Ekonomisk tillväxt kan uppnås genom en rättvis och konkurrenskraftig marknadsekonomi med lika spelregler och många olika aktörer, samtidigt som interoperabilitet och åtkomst till data säkerställs för aktörer i alla storlekar, i syfte att motverka obalanser på marknaden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att datastrategin måste stödja och bidra till hållbarhet, den gröna given och unionens klimatmål, inbegripet klimatneutralitet senast 2050, och en resilient återhämtning av unionens ekonomi och sociala sammanhållning. Parlamentet påpekar att IKT kan spela en positiv roll för att minska koldioxidutsläppen inom många sektorer. Parlamentet efterlyser åtgärder för att minska IKT-sektorns koldioxidavtryck genom energi- och resurseffektivitet, inte minst med tanke på databehandlingens exponentiella ökning och dess miljöeffekter, och påminner i detta avseende om unionens mål att minska växthusgasutsläppen fram till 2030. |
| --- | --- |

14.

Dataförvaltning och dataområden

| 15. | Europaparlamentet stöder inrättandet av en dataförvaltningsram och gemensamma europeiska dataområden, som bör omfattas av EU:s regler och täcka in transparens, interoperabilitet, delning, åtkomst, portabilitet och säkerhet med avseende på data, för att stärka flödet och vidareutnyttjandet av icke-personuppgifter eller personuppgifter som är helt i överensstämmelse med den allmänna dataskyddsförordningen och anonymiserade på ett säkert sätt i såväl industriell som offentlig miljö och både inom och på tvärs över specifika sektorer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet insisterar på att dataförvaltningsmodellen, inklusive gemensamma europeiska dataområden, måste bygga på en decentraliserad datadriftsmiljö för att stödja skapandet och framväxten av interoperabla och säkra dataekosystem. Parlamentet framhåller att dessa områden bör utnyttja potentialen hos befintliga och framtida dataområden eller datadelningssystem, som kan vara organiserade på ett distribuerat eller decentraliserat sätt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att datahanteringstjänster och dataarkitektur som utformas för att lagra, utnyttja, vidareutnyttja och kuratera data är viktiga komponenter i värdekedjan i den europeiska digitala ekonomin. Parlamentet inser att en betydande del av databehandlingen kommer att gå i riktning mot behandling i utkanten (edge processing), t.ex. för smarta uppkopplade föremål. Parlamentet stöder ytterligare användning av decentraliserad digital teknik, som gör det möjligt för privatpersoner och organisationer att hantera dataflöden baserat på självbestämmande, t.ex. teknik för distribuerade liggare. Parlamentet betonar att kostnaderna och färdigheterna när det gäller åtkomst till och lagring av data avgör i vilken takt, omfattning och skala digitala infrastrukturer och produkter anammas, särskilt i små och medelstora företag och uppstartsföretag. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet vill att det tillsätts en kommissionsledd expertgrupp som har kapacitet att hjälpa kommissionen och ge den råd vid fastställandet av gemensamma, EU-omfattande riktlinjer för dataförvaltning för att göra interoperabilitet och datadelning till verklighet i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet försöka involvera medlemsstater, berörda byråer och andra organ och intressenter, såsom medborgare, civilsamhälle och näringsliv, i ett försök att förbättra förvaltningsramen. Parlamentet betonar vikten av att samordna tillsynsmyndigheter som är inblandade i dataekonomin. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att gemensamma europeiska dataområden bör prioritera viktiga ekonomiska sektorer, den offentliga sektorn och andra områden av allmänt intresse. Parlamentet stöder inrättandet av fler sådana områden i framtiden. Parlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda dels fragmenteringen av den inre marknaden, dels obefogade skillnader mellan reglerna i olika medlemsstater, för att säkerställa utvecklingen av gemensamma dataområden inom EU. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att gemensamma europeiska dataområden behöver vara tillgängliga för alla marknadsaktörer, både kommersiella och icke-kommersiella, däribland uppstartsföretag och små och medelstora företag, och dra nytta av möjligheterna till samarbete med små och medelstora företag, forskningsinstitutioner, offentlig förvaltning och civilsamhälle, samtidigt som rättssäkerheten i dataanvändningsförfarandena måste stärkas för privata och offentliga aktörer i alla storlekar. Parlamentet anser det mycket viktigt att undvika all risk för obehörig åtkomst till gemensamma europeiska dataområden och att skapa verktyg för att motverka eventuell misskötsel. Parlamentet framhåller vikten av cybersäkerhet, bland annat samarbete med EU:s cybersäkerhetsbyrå (Enisa) och EU:s kompetenscentrum för cybersäkerhet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bygga upp interoperabla, sektorsspecifika dataområden som följer gemensamma riktlinjer, rättskrav och datadelningsprotokoll för att undvika att det uppstår vattentäta skott och möjliggöra sektorsövergripande innovation. Parlamentet betonar att förvaltningen av sektorsspecifika dataområden bör ske med beaktande av de krav och förfaranden som fastställs i den sektorsspecifika lagstiftningen. Parlamentet håller fast vid att alla aktörer som bedriver verksamhet i EU och drar nytta av europeiska dataområden måste följa EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att använda gemensamma europeiska dataområden för att stärka tilliten, anta gemensamma standarder och bestämmelser och uppmuntra inrättandet av väl utformade applikationsprogrammeringsgränssnitt (API:er) tillsammans med robusta autentiseringsmekanismer, samt att överväga att använda på förhand överenskomna, tydligt specificerade och tidsbundna ”sandlådor” för att testa innovation och nya affärsmodeller samt nya verktyg för dataförvaltning och databehandling inom både offentlig och privat sektor. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att väl utformade API:er skulle ge väsentlig dataåtkomst och interoperabilitet inom dataområdena och möjliggöra automatiserad interoperabilitet i realtid mellan olika tjänster och inom den offentliga sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare förbättra enskildas tillgång till effektiva rättsmedel enligt den allmänna dataskyddsförordningen, garantera digitala tjänsters interoperabilitet och dataportabilitet och i synnerhet utnyttja API:er för att göra det möjligt för användare att koppla samman plattformar och öka valmöjligheterna mellan olika typer av system och tjänster. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar behovet av att hjälpa privata och offentliga aktörer, särskilt små och medelstora företag och uppstartsföretag, att kartlägga och dra nytta av de data de genererar och har i sin ägo. Parlamentet efterlyser åtgärder som gör det lättare att hitta data att mata in i dataområden genom att underlätta, kuratera, katalogisera och utforma allmänt accepterade taxonomier och rensa ut rutindata. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla vägledning, verktyg och finansiering från befintliga program för att göra metadata inom dataområdena lättare att hitta. Parlamentet framhåller initiativ som programmet Nordic Smart Government, som syftar till att ge små och medelstora företag möjlighet att frivilligt dela data automatiskt och i realtid genom ett decentraliserat digitalt ekosystem. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om nyckelrollen för ”dataförmedlare” som de aktörer som strukturellt möjliggör organisering av dataflöden. Parlamentet välkomnar kommissionens planer på klassificering och certifiering av förmedlare för att skapa interoperabla och icke-diskriminerande dataekosystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa interoperabilitet genom att utveckla minimikriterier mellan dataförmedlare. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att arbeta tillsammans med europeiska och internationella standardiseringsorgan i syfte att identifiera och åtgärda datastandardiseringsluckor. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet framhåller behovet av att ta itu med särskilda frågor som kan uppstå i samband med åtkomst till och kontroll över konsumentdata, särskilt för vissa grupper av konsumenter som anses vara utsatta, såsom underåriga, äldre eller personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att alla konsumenträttigheter alltid respekteras och att alla konsumenter kan utnyttja fördelarna med inrättandet av den inre datamarknaden i lika utsträckning. Parlamentet understryker att man vid databehandling som inbegriper blandade dataset måste behandla dessa i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat kommissionens vägledning om förordning (EU) 2018/1807 om det fria flödet av andra data än personuppgifter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller behovet av att inrätta gemensamma europeiska dataområden i syfte att säkerställa ett fritt flöde av icke-personuppgifter över gränser och mellan sektorer och därigenom öka dataflödena mellan företagen, den akademiska världen, berörda parter och den offentliga sektorn. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att fullständigt följa förordning (EU) 2018/1807 för att data ska kunna lagras och behandlas i hela EU utan omotiverade hinder och begränsningar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet erinrar om att personuppgifter och icke-personuppgifter, såsom industridata, inte alltid går att skilja åt och kan vara svåra och dyra att skilja åt, med följden att en stor mängd data i dag förblir outnyttjade. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att dataset där olika typer av data är oupplösligt sammanlänkade alltid behandlas som personuppgifter, även i fall där personuppgifterna endast utgör en liten del av datasetet. Parlamentet uppmanar kommissionen och de europeiska dataskyddsmyndigheterna att tillhandahålla mer vägledning om laglig behandling av data och om rutiner för användningen av blandade dataset i industrimiljö, med full respekt för den allmänna dataskyddsförordningen och förordning (EU) 2018/1807. Parlamentet anser att användningen av integritetsskyddande teknik bör uppmuntras för att öka rättssäkerheten för företag, bland annat genom tydliga riktlinjer och en förteckning över kriterier för ändamålsenlig anonymisering. Parlamentet betonar att kontrollen över sådana data alltid ligger hos den enskilde och bör skyddas automatiskt. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta ett regelverk för och en tydlig definition av horisontella och övergripande persondataområden vid sidan av andra dataområden och att ytterligare förtydliga utmaningen med blandade dataset. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka medborgarnas och företagens inflytande, t.ex. genom tillförlitliga förmedlare som MyData-operatörer som underlättar dataöverföring med ägarens samtycke och tillhandahåller en adekvat detaljnivå på tillstånden. Parlamentet lyfter fram behovet av att vidareutveckla digitala identiteter, som är en viktig grundval för en tillförlitlig dataekonomi med många olika aktörer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se över förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (26) och att offentliggöra ett lagstiftningsförslag om ett betrott och säkert europeiskt e-ID. Vidare uppmanas kommissionen att analysera om organisationer och saker som t.ex. sensorer skulle behöva digitala identiteter för att underlätta gränsöverskridande användning av betrodda tjänster, som är väsentliga för en dataekonomi med många olika aktörer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att det finns potential att förbättra brottsbekämpningens kvalitet och motverka eventuell partiskhet genom att samla in tillförlitliga data och göra dem tillgängliga för allmänheten, det civila samhället och oberoende experter. Parlamentet påminner om att all tillgång för brottsbekämpande myndigheter till offentliga eller privatägda personuppgifter i dataområden måste grunda sig på EU:s och medlemsstaternas lagstiftning, strikt begränsas till vad som är nödvändigt och proportionerligt och kombineras med lämpliga skyddsåtgärder. Parlamentet understryker att offentliga myndigheters användning av personuppgifter endast bör tillåtas med strikt demokratisk tillsyn och med ytterligare skyddsåtgärder mot missbruk. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att datautbyte mellan medlemsstaterna på området rättsliga och inrikes frågor är viktigt för att stärka EU-medborgarnas säkerhet och att lämpliga ekonomiska resurser bör anslås i detta avseende. Parlamentet betonar dock att det behövs kraftfullare skyddsåtgärder när det gäller hur byråerna för rättsliga och inrikes frågor behandlar, använder och hanterar personlig information och personuppgifter i de föreslagna dataområdena. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att främja utvecklingen av nio gemensamma europeiska dataområden för industri (tillverkning), den gröna given, mobilitet, hälsa, finans, energi, jordbruk, offentlig förvaltning och färdigheter. Parlamentet vill att de ska utvecklas i brådskande ordning. Parlamentet är positivt till att konceptet med gemensamma europeiska dataområden ska kunna utvidgas till andra sektorer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet lyfter fram behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa sektorer såsom hälso- och sjukvård. Parlamentet delar kommissionens inställning att EU-medborgarna bör ha säker tillgång till ett omfattande elektroniskt register över sina hälsouppgifter och att de bör behålla kontrollen över sina personliga hälsouppgifter och kunna dela dem säkert med behöriga tredjeparter, samtidigt som all obehörig åtkomst är förbjuden i enlighet med dataskyddslagstiftningen. Parlamentet betonar att försäkringsbolag och andra tjänsteleverantörer som har rätt att komma åt information som lagras i e-hälsoapplikationer inte bör tillåtas använda data som erhålls från dessa applikationer i syfte att diskriminera, t.ex. i samband med prissättning, eftersom detta skulle strida mot den grundläggande rätten till tillgång till hälsa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att behandling av särskilda kategorier av personuppgifter enligt artikel 9 i den allmänna dataskyddsförordningen i princip är förbjuden, med vissa strikta undantag som medför särskilda behandlingsregler och alltid en skyldighet att göra en konsekvensbedömning avseende dataskydd. Parlamentet framhåller de potentiellt katastrofala och oåterkalleliga konsekvenserna av felaktig eller osäker behandling av känsliga uppgifter för de berörda personerna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att skapa en inre europeisk datamarknad, med bl.a. ett gemensamt europeiskt dataområde för mobilitet, och inser dess enorma ekonomiska potential. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att ett sådant europeiskt dataområde skulle vara särskilt intressant för den europeiska transport- och logistiksektorn, eftersom det ger möjligheter att öka effektiviteten i organiseringen och förvaltningen av gods- och persontrafikflödena samt förbättra och effektivisera användningen av infrastruktur och resurser i hela det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att detta europeiska dataområde även skulle säkerställa ökad synlighet i försörjningskedjan, förvaltning av trafik- och godsflöden i realtid, interoperabilitet och multimodalitet samt en förenklad och minskad administrativ börda inom hela det transeuropeiska transportnätet, särskilt på gränsöverskridande sträckor. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet framhåller att datadelning kan göra trafikledningen och trafiksäkerheten inom alla transportslag effektivare. Parlamentet betonar de potentiella fördelarna med datadelning, såsom realtidsnavigering för att undvika trafik och realtidsmeddelanden om förseningar i kollektivtrafiken, för att spara arbetstid, öka effektiviteten och undvika flaskhalsar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen i samband med att den skapar ett regelverk för driftskompatibelt datautbyte inom järnvägstransport ser över förordning (EU) nr 454/2011 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för persontrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet (27) och förordning (EU) nr 1305/2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik i järnvägssystemet i Europeiska unionen (28). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till inrättandet av ett gemensamt europeiskt dataområde för jordbruk. Parlamentet påminner om att jordbruksdata och omfattande åtkomst till sådana data har potential att förbättra hållbarheten, konkurrenskraften och resursanvändningen längs hela den jordbruksbaserade livsmedelskedjan samt skogsbrukskedjan, bidra till utvecklingen av innovativ och hållbar teknik, förbättra tillgången till relevant konsumentinformation och minska matsvinnet och sektorns ekologiska fotavtryck. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas behöriga myndigheter att förbättra och investera i utvecklingen av datainsamlings- och databehandlingsverktyg för jordbrukets undersektorer och för export- och importdata för bland annat jordbruksvaror och jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de potentiella fördelarna med och det potentiella utrymmet för gemensamma europeiska dataområden för de kulturella och kreativa sektorerna och industrierna och för kulturarvet. Parlamentet påpekar att kultursektorn har en stor mängd data som kan vidareutnyttjas och som skulle kunna hjälpa kulturinstitutionerna i kombination med andra källor, däribland öppna datakällor och dataanalys. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet vill att det inrättas ett europeiskt dataområde för turism med syftet att hjälpa alla aktörer i sektorn, särskilt små och medelstora företag, att dra fördel av stora mängder data i samband med politik och projekt på regional och lokal nivå för att underlätta återhämtningen och påskynda digitaliseringen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att skapa ett strikt definierat, EU-omfattande förhållningssätt till dataaltruism och att lägga fast en tydlig definition och regler för dataaltruism i enlighet med EU:s dataskyddsprinciper, i synnerhet ändamålsbegränsning, som innebär att data måste behandlas för ”särskilda, uttryckliga och berättigade ändamål”. Parlamentet stöder kommissionens förslag att dataaltruism alltid bör villkoras av informerat samtycke och när som helst bör kunna dras tillbaka. Parlamentet understryker att data som donerats med stöd av dataaltruism är avsedda att behandlas för ändamål av allmänt intresse och inte bör användas för rent kommersiella intressen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet framhåller att dataförvaltningsramen bör främja principen om data för det allmänna bästa och samtidigt alltid värna EU-medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet framhåller att enskilda inte bör pressas till att dela sina data och att beslut inte får vara kopplade till direkta förmåner eller fördelar för dem som väljer att tillåta att deras personuppgifter används. |
| --- | --- |

44.

Dataakt, åtkomst och interoperabilitet

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en dataakt för att uppmuntra och möjliggöra ett större, och rättvist, flöde av data i alla sektorer mellan företag (B2B), från företag till myndigheter (B2G), från myndigheter till företag (G2B) samt mellan myndigheter (G2G). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att underlätta en datadelningskultur och frivilliga datadelningssystem, t.ex. genom tillämpning av bästa praxis, rättvisa modellavtal och säkerhetsåtgärder. Parlamentet konstaterar att frivillig datadelning bör möjliggöras av en solid rättslig ram som skapar förtroende och uppmuntrar företag att ställa data till förfogande för andra, särskilt över gränser. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra nyttjanderättigheterna, särskilt i B2B- och B2G-marknadsmiljöer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge företagen incitament att utbyta data – såväl originaldata som härledda och samgenererade data – eventuellt genom ett belöningssystem och andra incitament, och att samtidigt respektera företagshemligheter, känsliga uppgifter och immateriella rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla samarbetsinriktade strategier för datadelning och standardiserade dataavtal i syfte att förbättra förutsägbarheten och tillförlitligheten. Parlamentet betonar att avtalen måste innehålla tydliga skyldigheter och ett tydligt ansvar vid åtkomst till samt behandling, delning och lagring av data för att begränsa missbruk av sådana data. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att marknadsobalanser till följd av koncentrationen av data begränsar konkurrensen, förstärker hindren för marknadstillträde och minskar en mer omfattande dataåtkomst och dataanvändning. Parlamentet konstaterar att B2B-avtal inte nödvändigtvis garanterar tillfredsställande åtkomst till data för små och medelstora företag på grund av skillnader i förhandlingsstyrka och sakkunskap. Parlamentet konstaterar att det finns särskilda omständigheter, såsom systematiska obalanser i B2B-datavärdekedjor, där dataåtkomst bör vara obligatorisk, t.ex. genom användning av väl utformade API:er som säkerställer lika åtkomst för aktörer oavsett storlek eller genom tillämpning av konkurrensregler för att motverka illojala eller olagliga B2B-metoder. Parlamentet framhåller att sådana obalanser förekommer i olika sektorer. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att granska aktörernas rättigheter och skyldigheter i fråga om att komma åt data som de varit med om att generera och att öka deras medvetenhet, särskilt om rätten att komma åt data, att portera data, att uppmana andra parter att sluta använda data eller att rätta eller radera data, samtidigt som man bör identifiera innehavarna och avgränsa rättigheternas art. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra aktörernas rätt att dra nytta av det ekonomiska värde som skapas av applikationer som har lärts upp med hjälp av data som de har varit med om att generera. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser det viktigt att garantera att rättsligt och tekniskt stöd underlättas för företag, särskilt mikroföretag, små och medelstora företag och uppstartsföretag, på både nationell nivå och EU-nivå, t.ex. inom ramen för de europeiska digitala innovationsknutpunkterna i programmet för ett digitalt Europa, i syfte att öka användningen och delningen av data och förbättra efterlevnaden av den allmänna dataskyddsförordningen. Parlamentet anser att åtkomst till samgenererade data bör ges på ett sätt som respekterar grundläggande rättigheter samt stöder lika villkor och arbetsmarknadsparternas delaktighet, även på företagsnivå. Parlamentet betonar att sådana åtkomsträttigheter måste möjliggöras tekniskt och beviljas genom standardiserade gränssnitt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner och medlemsstaterna samt lokala och regionala förvaltningar att föregå med gott exempel och införa realtidstjänster och en policy baserad på realtidsdata. Parlamentet betonar att digitaliseringen är en möjlighet för offentliga förvaltningar att minska onödig administration och åtgärda silor inom offentliga organ och myndigheter för att effektivisera hanteringen av icke-personuppgifter, vilket kommer att gynna utvecklingen och tillhandahållandet av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet efterlyser mer och bättre sekundär användning av säkert anonymiserade personuppgifter och användning av utvecklad integritetsförbättrande och integritetsbevarande teknik, särskilt i G2B/G2G-utbyten, för att främja innovation och forskning och förbättra tjänster i allmänhetens intresse. Parlamentet framhåller behovet av verktyg för att se till att sådan sekundär användning alltid är fullt förenlig med EU:s dataskydds- och integritetslagstiftning. Parlamentet betonar att åtkomst till data inte utesluter integritet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker även att all användning av aggregerade personuppgifter från sociala medier antingen måste vara förenlig med den allmänna dataskyddsförordningen eller vara verkligt och oåterkalleligt anonymiserad. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja bästa praxis för anonymiseringsteknik och att ytterligare främja forskning kring processen att reversera anonymisering och hur det kan motverkas. Parlamentet uppmanar Europeiska dataskyddsstyrelsen (EDPB) att uppdatera sin vägledning i detta avseende. Parlamentet varnar dock för att förlita sig på anonymisering som en teknik för att skydda integriteten, med tanke på att fullständig anonymisering i vissa fall är praktiskt taget omöjlig att uppnå. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet framhåller den roll som den offentliga sektorn spelar för att främja en innovativ och konkurrenskraftig dataekonomi. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att undvika tjänsteleverantörs- eller teknikinlåsningar för offentligt insamlade data eller för data i allmänhetens intresse som samlas in av privata enheter. Parlamentet vill att offentliga upphandlingsförfaranden och finansieringsprogram ska säkra senare dataåtkomsträttigheter samt interoperabilitets- och portabilitetskrav baserade på gemensamma tekniska standarder. Parlamentet stöder användning av öppna standarder, program- och maskinvara med öppen källkod, plattformar med öppen källkod och i förekommande fall öppna, väl utformade API:er i ett försök att åstadkomma interoperabilitet. Parlamentet framhåller behovet av att värna och främja små och medelstora företags och särskilt uppstartsföretags tillträde till offentliga upphandlingsförfaranden i samband med digitaliseringen av offentliga förvaltningar för att främja inrättandet av en dynamisk och konkurrenskraftig europeisk digital sektor. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet lyfter fram att datadelning bör vara konkurrensfrämjande och uppmuntrar kommissionen att säkerställa lika villkor på den inre datamarknaden. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med B2G-datadelning ytterligare fastställa vilka omständigheter, villkor och incitament som ska göra den privata sektorn skyldig att dela uppgifter med den offentliga sektorn, t.ex. att det behövs för att organisera datadrivna offentliga tjänster. Parlamentet framhåller att system för obligatorisk B2G-datadelning, t.ex. vid force majeure, bör ha en tydligt definierad räckvidd och tidsgräns och baseras på tydliga regler och skyldigheter för att undvika illojal konkurrens. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet efterlyser ökad samordning mellan medlemsstaterna för att underlätta G2G-datadelning och gränsöverskridande dataflöden inom olika sektorer, genom en dialog mellan myndigheter och berörda aktörer, med målet att fastställa ett gemensamt förhållningssätt till data utgående från principerna om sökbarhet, tillgänglighet, interoperabilitet och återanvändbarhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna till datakuratering i stor skala. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att genomföra direktivet om öppna data fullt ut, att förbättra genomförandet med avseende på datakvalitet och offentliggörande av data och att respektera direktivets mål när de förhandlar om genomförandeakten om dataset med högt värde. Parlamentet vill att dessa dataset bland annat ska inbegripa en förteckning över handels- och företagsregister. Parlamentet understryker samhällsfördelarna med att främja bättre åtkomst till data från den offentliga sektorn på sätt som stärker användbarheten i hela unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa en stark koppling mellan dessa dataset med högt värde och den kommande datalagstiftningen och utbyggnaden av de gemensamma europeiska dataområdena. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet framhåller betydelsen för både ekonomin och samhället av ett omfattande vidareutnyttjande av den offentliga sektorns data, vilka så långt möjligt bör vara i realtid eller åtminstone uppdaterade samt lätta att komma åt och behandla tack vare maskinläsbara och användarvänliga format. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att samordna sig med medlemsstaterna för att underlätta delning av icke-känsliga dataset genererade av den offentliga sektorn i maskinläsbara format, utöver vad som krävs i direktivet om öppna data, antingen gratis när detta är möjligt eller genom kostnadstäckning, och att ge vägledning om en gemensam modell för datadelning i enlighet med kraven i den allmänna dataskyddsförordningen. Samtidigt som flexibiliteten i uppdateringar av dataset med högt värde bör bevaras uppmuntrar parlamentet kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för direktivet om öppna data till att omfatta fler offentliga dataset och att tillämpa principen om underförstådd digital öppenhet för den offentliga sektorns data för att uppmuntra medlemsstaterna att offentliggöra befintliga digitala rådata i realtid. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet påpekar att den snabba utvecklingen av moderna digitala lösningar för transport och turism, exempelvis självkörande fordon och intelligenta transportsystem, är omöjlig utan att man på europeisk nivå inrättar gemensamma, enhetliga och strukturerade maskinläsbara dataformat, som bör bygga på öppna standarder för registrering. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa och inrätta ett frivilligt, öppet och interoperabelt dataregister för miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG) med uppgifter om företags hållbarhets- och ansvarsarbete, som är avgörande för att säkerställa hållbara investeringar och som skulle förbättra insynen i företagens hållbarhets- och ansvarsarbete så att de bättre kan visa vilka åtgärder de vidtar för att fullgöra målen i den gröna given. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma vilka dataset som är väsentliga för den ekologiska omställningen och stöder i synnerhet en öppning av privata data när det är motiverat för offentliga forskningsändamål. |
| --- | --- |

60.

Infrastruktur

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i syfte att stärka unionens tekniska oberoende främja forskning och innovation och arbeta på teknik som underlättar öppen samverkan, datadelning och dataanalys och att investera i kapacitetsuppbyggnad, projekt med stor genomslagskraft, innovation och spridning av digital teknik, med samtidig respekt för principen om teknikneutralitet. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att det rådande covid-19-nödläget har blottlagt brister och sårbarheter på det digitala området på såväl unions- som medlemsstatsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att sätta in effektiva åtgärder mot den digitala klyftan, såväl mellan som inom medlemsstaterna, genom förbättrad tillgång till höghastighetsbredband, nät med mycket hög kapacitet och IKT-tjänster, även i de mest perifera och lantliga områdena, och därigenom främja sammanhållning samt ekonomisk och social utveckling. Parlamentet pekar på satellitkonnektivitetens potentiella roll i de mest avsides belägna områdena. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet påminner om att framgången för unionens data- och AI-strategier hänger på det vidare IKT-ekosystemet, överbryggandet av den digitala klyftan och snabbare teknikutveckling inom bland annat sakernas internet, AI, cybersäkerhetsteknik, fiber, 5G, 6G, kvant- och kantdatorteknik, robotteknik, teknik för distribuerade liggare inklusive blockkedjeteknik, digitala tvillingar, högpresterande datorsystem, visuell processteknik och intelligent konnektivitet i kanten, t.ex. via storskaliga, öppna inbjudningar att lämna projektförslag som kombinerar kantteknik och sakernas internet. Parlamentet understryker att tekniska framsteg baserade på databehandling och sammankoppling av digitala produkter och tjänster måste backas upp av rättsligt bindande etiska standarder för att begränsa hoten mot integriteten och dataskyddet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem är en framgång. Parlamentet anser att det är ett viktigt instrument för utbyte av information och data mellan vetenskapsmän, forskare och privata och offentliga aktörer mer allmänt. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att upprätthålla och stärka Europas ledande roll inom superdatorteknik och kvantdatorteknik. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet framhåller att den digitala sektorn har betydande potential att bidra till minskade globala koldioxidutsläpp. Parlamentet konstaterar att sektorn står för uppskattningsvis över 2 % av de globala utsläppen av växthusgaser. Parlamentet betonar att sektorns fortsatta expansion måsta åtföljas av en inriktning på energi- och resurseffektivitet för att motverka miljöeffekter. Parlamentet konstaterar att nya tekniska lösningar, exempelvis fiber (jämfört med koppar) och energieffektiv programmering, producerar ett mycket mindre koldioxidavtryck. Parlamentet framhåller behovet av att förbättra kritiskt viktiga råmaterials användning och cirkularitet och att samtidigt minska och materialåtervinna elavfall. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet framhåller att datacentraler står för en växande andel av världens elförbrukning och att denna andel kan öka ytterligare om ingenting görs. Parlamentet noterar kommissionens föresats att få till stånd mycket energieffektiva, hållbara och klimatneutrala datacentraler senast 2030. Parlamentet stöder främjandet av innovativa och bästa tillgängliga lösningar, avfallsminimering och grön datalagringsteknik, med särskilt fokus på synergierna mellan fjärrvärme och fjärrkyla och användning av spillvärme som genereras vid kylning av datacentraler, i syfte att mildra datacentralernas konsekvenser ur miljö- samt resurs- och energiförbrukningssynpunkt. Parlamentet efterlyser större konsumentinsyn i koldioxidutsläppen från datalagring och datadelning. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja konkurrensutsatta marknader och samtidigt stärka europeiska företag och att stödja utvecklingen av europeiska molnerbjudanden. Parlamentet välkomnar initiativen från den europeiska molnfederationen, såsom den europeiska alliansen för industriella data och moln och finansieringsinitiativ, liksom Gaia-X-projektet, som syftar till att utveckla en federerad datainfrastruktur och skapa ett ekosystem som gör det möjligt att bygga in skalbarhet, interoperabilitet och självbestämmande för dataleverantörerna så att organisationer och enskilda kan ha kvar sitt självbestämmande och kontrollera sina egna data. Parlamentet stöder konkurrensutsatta EU-marknader inom IaaS, PaaS och SaaS och inom utveckling av specialiserade och nischade molntjänster och molntillämpningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara vaksam på eventuellt maktmissbruk av dominerande aktörer på oligopolmarknader i unionen som kan hämma konkurrensen eller konsumenternas valfrihet. Parlamentet betonar att molninfrastruktur bör baseras på principerna om förtroende, öppenhet, säkerhet, interoperabilitet och portabilitet. Parlamentet betonar att dataportabilitetsprinciper så långt det är nödvändigt bör komma till rätta med skillnader i it-leverantörers infrastrukturer och metoder så att användarnas data kan porteras effektivt. Parlamentet konstaterar att användarna inte nödvändigtvis har exakt samma konfigurering och tjänst när de porterar sina data från en leverantör till en annan. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna skynda på utvecklingen av en ”regelbok för molnet” som fastställer principer för tillhandahållandet av konkurrenskraftiga molntjänster i unionen, utgör en gedigen ram för att förbättra tydligheten och underlätta följsamheten för molntjänsterna och bland annat ålägger tjänsteleverantörerna att avslöja var data behandlas och lagras, samtidigt som det säkerställs att användarna har bestämmanderätt över sina data. Regelboken bör dessutom låta användarna sömlöst migrera sina data via interoperabla gränssnitt till andra tjänsteleverantörer. Parlamentet anser att den bör syfta till att förhindra teknisk inlåsning, särskilt vid offentlig upphandling. Parlamentet anser att Europeiska standardiseringskommitténs workshopdokument (CWA) inom vissa områden, såsom molntjänster, vore ett sätt att effektivisera arbetet med att utveckla harmoniserade standarder. Parlamentet betonar att valet av molnoperatör visserligen ligger hos företagen och konsumenterna men att alla molnaktörer som är etablerade eller verksamma i EU måste följa EU:s regler, normer och standarder och att deras följsamhet bör övervakas. Om en EU-operatör använder molntjänster i länder utanför EU är det viktigt att säkerställa att ett starkt rättsligt skydd tillämpas på samma sätt i händelse av tvister, bland annat om immateriella tillgångar. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet stöder kommissionens arbete med att använda översynen av de horisontella och vertikala konkurrensriktlinjerna till att införa nya verktyg för att stävja den överdrivna marknadskoncentration som är typisk för datamarknader, bland annat med kontinuerlig övervakning av riskmarknader och vid behov förhandsreglering. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet framhåller vikten av tillit och en robustare cybersäkerhetsram för en stabil dataekonomi, utöver en säkerhetskultur hos enheter som hanterar stora datamängder. Parlamentet framhåller vikten av en toppmodern underliggande digital infrastruktur och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera tillsammans för att säkerställa dess fulla utbyggnad. Parlamentet efterlyser stöd till en vidareutveckling av teknik för säker datadelning, exempelvis genom säker flerpartsberäkning och krypteringsteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lösningar och cybersäkerhetsstandarder avpassade för marknadsaktörer av alla storlekar, däribland mikroföretag och små och medelstora företag. Parlamentet stöder den gemensamma och samordnade linjen för EU:s verktygslåda för 5G-säkerhet och säker 5G-utbyggnad i EU. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att satsa på granskningar av datadelningsinfrastrukturens intrångskänslighet, sårbarhet och interoperabilitet. Parlamentet uppmärksammar de betydande och växande kostnader som orsakas av cyberattacker. Parlamentet påminner om att större konnektivitet kan öka cyberhoten och cyberbrotten, liksom cyberterrorismen och risken för naturliga och teknikrelaterade olyckor, t.ex. sådana som påverkar företagshemligheter. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag om översyn av direktiv (EU) 2016/1148 om säkerhet i nätverks- och informationssystem (29) och ett nytt EU- kompetenscentrum för cybersäkerhet för att stärka cyberresiliensen och reagera effektivare på cyberattacker. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet betonar att en säker användning av både produkter och tjänster i de europeiska ekosystemen för ett datadrivet, konsumentinriktat och industriellt sakernas internet bör inbegripa inbyggd säkerhet och integritet. Parlamentet uppmuntrar användningen av verktyg för att förbättra insynen. Parlamentet stöder kommissionens målsättning att ta fram ett digitalt ”produktpass”. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet framhåller att de behöriga marknadskontrollmyndigheterna när de har skäl att misstänka olaglig verksamhet måste ha nödvändiga befogenheter att komma åt relevanta data, med fullständig respekt för förordning (EU) 2019/1020 (30), för att skärpa sina åtgärder och säkerställa tillräcklig kontroll över produktsäkerheten. Parlamentet framhåller behovet av att slå vakt om säkerheten för och skyddet av de data som kontrollmyndigheterna har åtkomst till. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet vill att genomförandet av transportlagstiftningen ska övervakas, särskilt förordning (EU) 2020/1056, direktiv (EU) 2019/1936 och förordning (EU) 2019/1239, för att säkerställa stöd till företagen, främja digitalisering och förbättra datautbytet i B2A-, B2C-, B2B-, B2G- och G2B-miljöer. |
| --- | --- |

74.

Forskning, färdigheter, kompetens och AI

| 75. | Europaparlamentet inser potentialen i dataåtkomst för att påskynda den vetenskapliga forskningen och utbildningsprogram. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med att möjliggöra datadelning för forskningsändamål och utbildning. Parlamentet välkomnar utvecklingen av det europeiska öppna forskningsmolnet som en öppen, betrodd och samlande miljö i Europa för lagring, delning och vidareutnyttjande av forskningsdata över gränserna. Parlamentet förespråkar att offentligt finansierade forskningsdata bör främjas i enlighet med principen ”så öppet som möjligt, så begränsat som nödvändigt”. Parlamentet framhåller värdet av strategiska partnerskapsavtal mellan universitet för att ytterligare främja samarbete inom olika datavetenskapliga områden. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet understryker vikten av att uppnå en hög nivå av övergripande digital kompetens och att främja åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet. Parlamentet betonar att unionens tillväxtpotential kommer att avgöras av kompetensen hos dess befolkning och arbetstagare. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt programvaruutveckling som lockar talanger till IKT och datakunskaper för alla i syfte att bygga upp europeiskt kunnande med inriktning på nästa generations teknik och spetsteknik. Parlamentet betonar att brottsbekämpande personal och personal inom rättsväsendet måste ha lämpliga digitala färdigheter, eftersom dessa är avgörande för digitaliseringen av rättssystemet i alla medlemsstater. Parlamentet noterar att kommissionen har föreslagit ambitiösa mål för digitala färdigheter i EU genom handlingsplanen för digital utbildning, och betonar att genomförandet, utvecklingen och resultaten av handlingsplanen måste övervakas noggrant. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet understryker att konkurrenskraftig tillgång till data och underlättande av gränsöverskridande användning av data är av yttersta vikt för utvecklingen av AI, som är beroende av högkvalitativ och ökad tillgång till data för att skapa datamängder som inte är personuppgifter och som kan träna algoritmer och förbättra deras prestanda. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av EU-strategin för data måste skapa balans mellan främjandet av en mer omfattande användning och delning av data och skyddet av immateriella rättigheter och företagshemligheter men även grundläggande rättigheter såsom integritet. Parlamentet understryker att data som används för att träna AI-algoritmer ibland förlitar sig på strukturerade data såsom databaser, upphovsrättsskyddade verk och andra produkter som åtnjuter immaterialrättsligt skydd och som kanske inte vanligtvis betraktas som data. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet konstaterar att användningen av upphovsrättsskyddat innehåll som indata behöver bedömas mot bakgrund av de nuvarande reglerna och undantaget för ”text- och datautvinning” enligt upphovsrättsdirektivet (31) samt närstående rättigheter på den digitala inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda vägledning om hur man ska göra förbehållande av rättigheter allmänt tillgängligt på ett centraliserat sätt. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet menar att kommissionen ytterligare bör bedöma ändringar av de nuvarande civilprocessrättsliga regelverken för att minska de befintliga investeringshindren för privata investerare. Kommissionen uppmanas i detta avseende att snabbt och adekvat följa upp Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2017 om gemensamma civilprocessrättsliga miniminormer (32). |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet betonar behovet av att förhindra att alla typer av snedvridningar, särskilt könsdiskriminering, oavsiktligt återspeglas i algoritmbaserade tillämpningar. Parlamentet uppmuntrar i detta syfte transparens inom algoritmer, AI-system och tillämpningsdesign. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet påminner om att EU-medborgarna enligt den allmänna dataskyddsförordningen har rätt att få en förklaring av och att bestrida algoritmernas beslut i syfte att minska osäkerheten och oklarheten, samtidigt som särskild uppmärksamhet bör ägnas åt välbefinnande och öppenhet i arbetslivet. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet anser att de nuvarande ansvarsprinciperna och teknikneutrala ansvarsreglerna generellt visserligen är lämpade för den digitala ekonomin och de flesta nya tekniker men att det ändå finns vissa fall, t.ex. med operatörer av AI-system, där nya eller ytterligare ansvarsregler är nödvändiga för att öka rättssäkerheten och sörja för ett adekvat ersättningssystem för de drabbade i samband med olaglig dataanvändning. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en omfattande bedömning av liknande potentiella luckor i lagstiftningen för dataansvar, t.ex. vid skador orsakade av AI eller ej till följd av bristfälliga eller felaktiga dataset, och att utvärdera eventuella justeringar av de nuvarande ansvarssystemen innan den lägger fram nya lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja bästa praxis inom utbildning inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, med särskilt fokus på jämställdhet, samt kvinnors deltagande och sysselsättning inom teknik. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, rymdprogrammet och Fonden för ett sammanlänkat Europa samt de europeiska digitala innovationsknutpunkterna, som kommer att hjälpa företag i EU att hålla jämna steg med den digitala omställningens möjligheter. Parlamentet understryker vikten av de medel som öronmärkts för kvantforskning i Horisont Europa. Parlamentet påminner dessutom om den roll som faciliteten för återhämtning och resiliens bör spela när det gäller att bidra till den digitala agendan. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet efterlyser offentlig och privat finansiering, särskilt för mikroföretag och små och medelstora företag, för att stödja den digitala omställningen och fullt ut utnyttja dataekonomins potential samt för att integrera digital teknik och digitala färdigheter. Parlamentet understryker att tryggandet av lika villkor för mikroföretag och små och medelstora företag inte bara inbegriper tillgång till uppgifter utan också omfattar den kompetens som krävs för att utföra analyser och utvinna insikter från sådan information. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att utforska potentialen hos digitalisering, data och AI för att öka den hållbara produktiviteten samtidigt som man respekterar arbetstagarnas rättigheter, förbättrar arbetskraftens välbefinnande och anställbarhet och investerar i kompetensutveckling, omskolning, utskolning (outskilling) samt investerar i system för livslångt lärande och digital kompetens. Parlamentet konstaterar att ökad medvetenhet, utbildning och öppenhet kring datadriven teknik är viktigt för att göra det möjligt för EU-medborgarna att förstå och delta i ett rättvist genomförande av denna teknik. Parlamentet understryker att anställda bör ha rätt att veta var och hur deras uppgifter samlas in, används, lagras eller delas. Parlamentet efterlyser förebyggande av oproportionerlig och otillbörlig övervakning på arbetsplatsen. Parlamentet anser att de nationella fackföreningarna i högre grad bör involveras i utarbetandet av rekommendationer och riktlinjer om uppgiftsskydd och personlig integritet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

88.

Globala regler

| 89. | Europaparlamentet anser att de globala reglerna för dataanvändning är inadekvata. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en jämförande analys av regelverken om data i tredjeländer. Parlamentet konstaterar att europeiska företag som är verksamma i vissa tredjeländer i allt högre grad ställs inför omotiverade hinder och digitala begränsningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka insatserna tillsammans med likasinnade tredjeländer i internationella och multilaterala forum och i bilaterala diskussioner och handelsdiskussioner för att komma överens om nya internationella etiska och tekniska standarder för att styra användningen av ny teknik, såsom AI, sakernas internet, 5G och 6G, som bör främja unionens värderingar, grundläggande rättigheter, principer, regler och standarder och säkerställa att dess marknad förblir konkurrenskraftig och öppen för resten av världen. Parlamentet understryker vikten av internationella regler och standarder för att främja globalt samarbete i syfte att stärka uppgiftsskyddet och fastställa säkra och lämpliga dataöverföringar, med fullständig respekt för EU:s och medlemsstaternas lagar och standarder. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet betonar att överföringar av personuppgifter till andra jurisdiktioner alltid måste följa bestämmelserna i den allmänna dataskyddsförordningen, direktivet om brottsbekämpning och EU-stadgan samt beakta Europeiska dataskyddsstyrelsens (EDPB) rekommendationer och riktlinjer före varje överföring, och att sådana överföringar endast kan genomföras om det finns en tillräcklig skyddsnivå för personuppgifter. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet efterlyser ett fritt dataflöde mellan unionen och tredjeländer på villkor att dataskydd, integritet, säkerhet och andra klart definierade, vederbörligen motiverade och icke-diskriminerande allmänpolitiska intressen tillgodoses, till exempel genom beslut om adekvat skyddsnivå. Parlamentet anser att det fria flödet av uppgifter över gränserna är nödvändigt för att man ska kunna utnyttja dataekonomins fullständiga potential och betonar att bevarandet av flödet av uppgifter måste förbli en grundval för Europas mål. Parlamentet stöder att det blir möjligt för berörda parter som till fullo följer all relevant unionslagstiftning att få tillgång till gemensamma europeiska dataområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna förhandla fram nya regler för den globala digitala ekonomin, bland annat ett förbud mot omotiverade datalokaliseringskrav. Parlamentet påminner om vikten av att göra framsteg i förhandlingarna om e-handel inom Världshandelsorganisationen och efterlyser ambitiösa och omfattande kapitel om digital handel i EU:s frihandelsavtal. Parlamentet stöder unionens aktiva roll och deltagande i andra internationella forum för internationellt samarbete om digitalisering, såsom FN, OECD, Internationella arbetsorganisationen och Unesco. |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen |
| --- | --- |

92.

---

(1)  EUT C 124 I, 17.4.2020, s. 1.

(2)  EUT L 114, 14.4.2020, s. 7.

(3)  EUT L 172, 26.6.2019, s. 56.

(4)  EUT L 134, 31.5.2018, s. 12.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(6)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 59.

(7)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(8)  EUT L 207, 6.8.2010, s. 1.

(9)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(10)  EUT C 202 I, 16.6.2020, s. 1.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(12)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 37.

(13)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 163.

(14)  EUT C 50, 9.2.2018, s. 50.

(15)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 2.

(16)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 2.

(17)  EUT C 345, 13.10.2017, s. 130.

(18)  Kommissionens meddelande av den 19 februari 2020 om en EU-strategi för data, s. 2.

(19)  Såsom framhålls i parlamentets resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik.

(20)  Österrikes miljömyndighet och Borderstep Institute, Energy-efficient Cloud Computing Technologies and Policies for an Eco-friendly Cloud Market, slutlig undersökningsrapport sammanställd för kommissionen i november 2020.

(21)  EUT L 249, 31.7.2020, s. 33.

(22)  EUT L 305, 26.11.2019, s. 1.

(23)  EUT L 198, 25.7.2019, s. 64.

(24)  EUT L 77, 27.3.1996, s. 20.

(25)  EUT L 157, 15.6.2016, s. 1.

(26)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 73.

(27)  EUT L 123, 12.5.2011, s. 11.

(28)  EUT L 356, 12.12.2014, s. 438.

(29)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

(30)  EUT L 169, 25.6.2019, s. 1.

(31)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 92.

(32)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 39.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/54

---

P9_TA(2021)0102

Upphandling på försvars- och säkerhetsområdena och överföring av försvarsrelaterade produkter: genomförande av relevanta direktiv

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av direktiv 2009/81/EG om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet och av direktiv 2009/43/EG om överföring av försvarsrelaterade produkter (2019/2204(INI))

(2021/C 494/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (1) (försvarsupphandlingsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (1) (försvarsupphandlingsdirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (överföringsdirektivet) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (överföringsdirektivet) (2),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 30 november 2016 om genomförande av direktiv 2009/81/EG när det gäller offentlig upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, i enlighet med artikel 73.2 (COM(2016)0762), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 30 november 2016 om genomförande av direktiv 2009/81/EG när det gäller offentlig upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, i enlighet med artikel 73.2 (COM(2016)0762),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 30 november 2016Utvärdering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (COM(2016)0760), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 30 november 2016Utvärdering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (COM(2016)0760),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 30 november 2016Vägledning om tilldelning av kontrakt mellan regeringar inom försvars- och säkerhetssektorn (artikel 13 f i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG) (C(2016)7727), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 30 november 2016Vägledning om tilldelning av kontrakt mellan regeringar inom försvars- och säkerhetssektorn (artikel 13 f i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG) (C(2016)7727),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/624 av den 20 april 2018 om gränsöverskridande marknadstillträde för underleverantörer och små och medelstora företag inom försvarssektorn (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/624 av den 20 april 2018 om gränsöverskridande marknadstillträde för underleverantörer och små och medelstora företag inom försvarssektorn (3),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande om vägledning om gemensam upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (direktiv 2009/81/EG om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande om vägledning om gemensam upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (direktiv 2009/81/EG om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts studie från september 2020 EU Defence Package: Defence Procurement and Intra Community Transfers Directives, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts studie från september 2020 EU Defence Package: Defence Procurement and Intra Community Transfers Directives,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0025/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0025/2021), och av följande skäl:

| A. | Syftet med försvarsupphandlingsdirektivet var att införa rättvisa och tydliga regler för försvarsupphandling för att se till att försvarsindustriföretag i medlemsstaterna kan få tillträde till andra medlemsstaters försvarsmarknader. |
| --- | --- |

A.

Syftet med försvarsupphandlingsdirektivet var att införa rättvisa och tydliga regler för försvarsupphandling för att se till att försvarsindustriföretag i medlemsstaterna kan få tillträde till andra medlemsstaters försvarsmarknader.

| B. | Syftet med överföringsdirektivet var att få den europeiska marknaden för försvarsmateriel att fungera bättre, främja integreringen av EU:s försvarsleveranskedja och öka försörjningstryggheten genom att förenkla reglerna och förfarandena för överföring av försvarsrelaterade produkter inom EU. |
| --- | --- |

B.

Syftet med överföringsdirektivet var att få den europeiska marknaden för försvarsmateriel att fungera bättre, främja integreringen av EU:s försvarsleveranskedja och öka försörjningstryggheten genom att förenkla reglerna och förfarandena för överföring av försvarsrelaterade produkter inom EU.

| C. | Syftet med båda direktiven var att stimulera den inre marknaden för försvarsrelaterade produkter och stärka konkurrenskraften på den europeiska marknaden för försvarsmateriel. |
| --- | --- |

C.

Syftet med båda direktiven var att stimulera den inre marknaden för försvarsrelaterade produkter och stärka konkurrenskraften på den europeiska marknaden för försvarsmateriel.

| D. | Direktiven i försvarspaketet behövs för att vidareutveckla en gemensam europeisk säkerhets- och försvarskultur, som bygger på unionens gemensamma värden och mål, och som respekterar den särskilda karaktären hos medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

D.

Direktiven i försvarspaketet behövs för att vidareutveckla en gemensam europeisk säkerhets- och försvarskultur, som bygger på unionens gemensamma värden och mål, och som respekterar den särskilda karaktären hos medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik.

| E. | I sin utvärdering från 2016 kom kommissionen fram till att målen med försvarsupphandlingsdirektivet endast delvis hade uppnåtts, i och med att direktivet hade lett till att konkurrensen, öppenheten och icke-diskrimineringen på EU:s försvarsupphandlingsmarknad inledningsvis hade ökat men att medlemsstaternas utnyttjande av direktivet behövde bli betydligt mer konsekvent för att målen skulle uppnås helt och hållet. |
| --- | --- |

E.

I sin utvärdering från 2016 kom kommissionen fram till att målen med försvarsupphandlingsdirektivet endast delvis hade uppnåtts, i och med att direktivet hade lett till att konkurrensen, öppenheten och icke-diskrimineringen på EU:s försvarsupphandlingsmarknad inledningsvis hade ökat men att medlemsstaternas utnyttjande av direktivet behövde bli betydligt mer konsekvent för att målen skulle uppnås helt och hållet.

| F. | I studien från Europaparlamentets utredningstjänst framhålls den otillräckliga effekten av försvarsupphandlingsdirektivet när det gäller europeiseringen av värdekedjorna inom försvarsindustrin. |
| --- | --- |

F.

I studien från Europaparlamentets utredningstjänst framhålls den otillräckliga effekten av försvarsupphandlingsdirektivet när det gäller europeiseringen av värdekedjorna inom försvarsindustrin.

| G. | I sin utvärdering från 2016 visade kommissionen att skillnaderna i hur överföringsdirektivet hade införlivats utgjorde stora hinder för en verkningsfull tillämpning av det, vilket lett till långsam eller ofullständig tillämpning i enskilda medlemsstater, en allmän brist på harmonisering av krav och förfaranden mellan medlemsstaterna samt mycket skiljaktiga villkor och begränsningar i de generella överföringstillstånd som offentliggjorts av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

G.

I sin utvärdering från 2016 visade kommissionen att skillnaderna i hur överföringsdirektivet hade införlivats utgjorde stora hinder för en verkningsfull tillämpning av det, vilket lett till långsam eller ofullständig tillämpning i enskilda medlemsstater, en allmän brist på harmonisering av krav och förfaranden mellan medlemsstaterna samt mycket skiljaktiga villkor och begränsningar i de generella överföringstillstånd som offentliggjorts av medlemsstaterna.

| H. | Små och medelstora företag inom försvarssektorn möter, utöver de allmänna hindren för marknadstillträde på grund av geografiskt avstånd, språkbarriärer och brist på kunskap om gränsöverskridande marknader, även ytterligare administrativa hinder såsom problem som rör försörjningstrygghet, komplexiteten i bestämmelserna om underentreprenad och de höga kostnaderna för certifiering. |
| --- | --- |

H.

Små och medelstora företag inom försvarssektorn möter, utöver de allmänna hindren för marknadstillträde på grund av geografiskt avstånd, språkbarriärer och brist på kunskap om gränsöverskridande marknader, även ytterligare administrativa hinder såsom problem som rör försörjningstrygghet, komplexiteten i bestämmelserna om underentreprenad och de höga kostnaderna för certifiering.

| I. | Små och medelstora företag möter stora utmaningar när de deltar i offentliga upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

I.

Små och medelstora företag möter stora utmaningar när de deltar i offentliga upphandlingsförfaranden.

| J. | En viktig orsak till att små och medelstora företag inte lyckats etablera sig är det bristande tillträdet till leveranskedjor över gränserna. Försvarslogistikkedjorna har ett betydande nationellt fokus, vilket innebär utmaningar för små och medelstora företag som vill ingå i försvarslogistikkedjorna i andra europeiska länder. På grund av ekonomiska begränsningar fortsätter dessutom tillverkare av originalutrustning, och begränsar sig till, att som underleverantörer anlita små och medelstora företag som de redan i förväg samarbetar med. |
| --- | --- |

J.

En viktig orsak till att små och medelstora företag inte lyckats etablera sig är det bristande tillträdet till leveranskedjor över gränserna. Försvarslogistikkedjorna har ett betydande nationellt fokus, vilket innebär utmaningar för små och medelstora företag som vill ingå i försvarslogistikkedjorna i andra europeiska länder. På grund av ekonomiska begränsningar fortsätter dessutom tillverkare av originalutrustning, och begränsar sig till, att som underleverantörer anlita små och medelstora företag som de redan i förväg samarbetar med.

| K. | Det finns ett behov av att utveckla ett övergripande och helhetsinriktat koncept för en europeisk marknad för försvarsmateriel som formellt kopplar samman alla befintliga fragment, som t.ex. det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning, Europeiska försvarsfonden, det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), den gemensamma ståndpunkten om vapenexport, förordningen om produkter med dubbla användningsområden (5), de två direktiven i 2009 års försvarspaket och framtida initiativ som t.ex. gemensamma regler för försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

K.

Det finns ett behov av att utveckla ett övergripande och helhetsinriktat koncept för en europeisk marknad för försvarsmateriel som formellt kopplar samman alla befintliga fragment, som t.ex. det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning, Europeiska försvarsfonden, det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), den gemensamma ståndpunkten om vapenexport, förordningen om produkter med dubbla användningsområden (5), de två direktiven i 2009 års försvarspaket och framtida initiativ som t.ex. gemensamma regler för försörjningstrygghet.

| L. | Om det inte finns någon politisk samstämdhet och inte några ansträngningar för att skapa kopplingar mellan de olika fragment som utgör politiken riskerar EU-nivån att förstärka de befintliga marknadssnedvridningarna och andra mycket ineffektiva processer och strategier inom försvarssektorn. |
| --- | --- |

L.

Om det inte finns någon politisk samstämdhet och inte några ansträngningar för att skapa kopplingar mellan de olika fragment som utgör politiken riskerar EU-nivån att förstärka de befintliga marknadssnedvridningarna och andra mycket ineffektiva processer och strategier inom försvarssektorn.

Förbättra funktionen för den inre marknaden för försvarsprodukter genom bättre genomförande och verkställande av försvarspaketet

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för ambitionerna i direktiven i försvarspaketet, vilka fastställdes för att främja en ytterligare integrering av EU:s försvarslogistikkedja och öka det ömsesidiga förtroendet och transparensen mellan medlemsstaterna samt likabehandlingen i den europeiska försvarsindustrin och denna industris övergripande konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att ett effektivt genomförande av direktiven är ett steg i riktning mot EU:s ambition om strategiskt oberoende och en europeisk försvarsunion. Parlamentet understryker att direktiven skulle kunna göra den europeiska försvarspolitiken mer konsekvent och främja utvecklingen av den europeiska försvarsindustrin, förutsatt att medlemsstaterna har en gemensam vision och en gemensam strategisk syn på europeiska försvarsinitiativ. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar den fortsatta fragmenteringen av EU:s interna marknad för försvarsprodukter, som fortfarande leder till onödigt dubbelarbete, till en ökning av ineffektivitet i försvarsutgifterna från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar vissa av de positiva tendenser som setts i det gradvisa genomförandet av försvarsupphandlingsdirektivet, nämligen det ökande antalet meddelanden om upphandling och om tilldelning av kontrakt som utfärdas av medlemsstaterna och den ökande andelen avtal som har lagts ut för konkurrensutsatt upphandling på Tenders Electronic Daily (TED). Parlamentet betonar dock att en mycket stor volym av utgifter för upphandlingar fortfarande uppkommer utanför direktivet och att den klart största andelen av kontrakten fortfarande tilldelas nationellt. Parlamentet betonar också att förfarandena inte är lättillgängliga för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaternas systematiska användning av bestämmelserna om undantag, i synnerhet de som anges i artikel 346 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), skulle kunna undergräva ett fullständigt och korrekt genomförande av försvarsupphandlingsdirektivet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om kommissionens tolkningsriktlinjer om på vilka villkor artikel 346 i EUF-fördraget kan åberopas på området för försvarsupphandling. Tolkningsriktlinjerna syftar till att förhindra att medlemsstaterna missbrukar, använder felaktigt och feltolkar denna bestämmelse. Medlemsstaterna uppmanas att strikt följa kommissionens tolkningsriktlinjer och kommissionen uppmanas att se till att de genomförs och genomdrivs på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet efterfrågar en korrekt användning av undantag och kompensationskrav vid förvärv av försvarsmateriel, vilket begränsar rättvis konkurrens på den europeiska marknaden för försvarsmateriel, och i synnerhet en bättre övervakning och tillämpning av det korrekta utnyttjandet av undantaget för försäljning mellan stater i linje med kommissionens vägledning från 2016 om tilldelning av kontrakt mellan regeringar inom försvars- och säkerhetssektorn och tillämpningen av försvarsupphandlingsdirektivet. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att mer systematiskt och uttömmande rapportera enhetliga, korrekta och jämförbara uppgifter om hur de använder undantag, i syfte att förbättra granskningen och genomförandet av de relevanta riktlinjerna från kommissionen. Parlamentet anser att kommissionen bör ta sitt ansvar för att övervaka nödvändigheten och proportionaliteten av de undantag som medlemsstaterna åberopar när de tilldelar kontrakt utanför försvarsupphandlingsdirektivets tillämpningsområde, och inte huvudsakligen bör förlita sig på klagomål från industrin. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att öka sina ansträngningar och vidta djärva och proaktiva åtgärder för att förhindra missbruk av undantag och anta en mer målmedveten politik för genomdrivande, särskilt genom att säkerställa att överträdelseförfarandena är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att det fortfarande finns ett starkt behov av att fokusera på ett verkningsfullt genomförande och genomdrivande av försvarsupphandlingsdirektivet, och, för att detta ska ske, att medlemsstaterna bör fokusera på att säkerställa likabehandling, öppenhet och konkurrens samt tillgång till offentlig upphandling på detta område och att kommissionen bör fokusera på att införa gemensamma rapporteringsnormer och ge medlemsstaterna ytterligare vägledning och information rörande tillämpningen av de bestämmelser som anges i direktivet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett korrekt sätt genomföra försvarsupphandlingsdirektivet, och begär att de som har en stor etablerad försvarsindustri föregår med gott exempel. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att man för en kvalitetsdriven och smidig upphandling skulle kunna förbättra vissa aspekter av genomförandet av försvarsupphandlingsdirektivet, exempelvis medlemsstaternas användning av det öppna förfarandet, innovationspartnerskapen eller andra nya förfaranden enligt direktiv 2014/24/EU (6), och uppmuntrar medlemsstaterna att konsekvent tillämpa det direktivet där det är möjligt. Parlamentet anser dock att det inte behövs någon översyn av försvarsupphandlingsdirektivet och överföringsdirektivet vid denna tidpunkt, eftersom det befintliga regelverket är tillräckligt om det genomförs på rätt sätt samt tillämpas och genomdrivs ordentligt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att övervaka genomförandet av direktiven, förbättra insynen i dem och ge vägledning till medlemsstaterna för att säkerställa att de verkställs på ett konsekvent och fullständigt sätt och att deras mål därmed uppnås till fullo, eftersom bristen på ömsesidighet skulle kunna avskräcka medlemsstater med en högre grad av genomförande. |
| --- | --- |

11.

| 12. | När det gäller överföringsdirektivet konstaterar Europaparlamentet att användningen av nya verktyg, såsom generella överföringstillstånd, är ganska låg jämfört med de individuella överföringstillstånden, som var avsedda att ersättas av de nya verktygen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar vidare att användningen av certifiering gick långsammare och var lägre än förväntat, och att det fortfarande finns hinder för en ändamålsenlig tillämpning av överföringsdirektivet, med låg medvetenhet, särskilt bland små och medelstora företag, om de verktyg som finns tillgängliga enligt direktivet, om de möjligheter som finns på den inre marknaden och det system som används av medlemsstaterna i deras exportkontroller, för att inte nämna bristen på harmonisering i genomförandet av de generella överföringstillstånden, vilka utgör stora hinder för en ändamålsenlig tillämpning av direktivet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser därför att överföringsdirektivet endast delvis uppnått sina huvudsakliga mål, i synnerhet målet att uppnå en smidig rörlighet för försvarsrelaterade produkter på den inre marknaden och en effektiv inre marknad, större försörjningstrygghet och förbättrad konkurrenskraft. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker vikten av en genuin inre marknad för överföringar av försvarsrelaterade produkter inom EU, där de nationella myndigheterna vet om vilka produkter som överförs och till vem, och där exporttillstånd och andra exportrestriktioner begränsas till det minimum som krävs. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang de framsteg som kommissionen gjort med sina rekommendationer om tillämpningsområdet och villkoren för generella överföringstillstånd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra genomförandet av överföringsdirektivet i enskilda medlemsstater genom att insistera på att de nationella myndigheterna löser kvarvarande problem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser en ökad utveckling av kontakter och utbyten mellan de nationella grupperna för överföringskontroll i hela EU för att dels ta itu med de skillnader som finns vad gäller praxisen för överföringskontroll och bristen på förtroende medlemsstaterna emellan, dels bedöma utnämningen av unika nationella kontaktpunkter för frågor som rör överföringar inom EU. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till kommissionens rekommendationer om tillämpningsområdet och villkoren för de generella överföringstillstånden och att inte lägga till ytterligare villkor för överföringar inom ramen för de generella överföringstillstånden som skulle gå emot eller undergräva de villkor som förtecknas i rekommendationerna. Parlamentet understryker behovet av att tillhandahålla översättningar, åtminstone till engelska, av nationella bestämmelser om överföringstillstånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut stödja och bistå medlemsstaterna i utvecklingen av harmoniserade globala och individuella överföringstillstånd för projekt inom det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och Europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar de bestämmelser i överföringsdirektivet som syftar till att främja gemensam upphandling på försvarsområdet, och uppmanar medlemsstaterna att i en verklig anda av solidaritet utnyttja alla samarbetsmöjligheter som direktivet erbjuder, särskilt sådana inom ramen för det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och den framtida Europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra uppföljningen av rekommendationerna om tillämpningsområdet och villkoren för de generella överföringstillstånden till en prioritet, bland annat genom att överväga möjligheten att omvandla rekommendationerna till bindande bestämmelser, med syftet att gradvis uppnå en harmonisering som ett övergripande mål för de kommande åren. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att höja medvetenheten om överföringsdirektivetsverktyg och fördelar, i synnerhet bland små och medelstora företag. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar den strategiska kompass som är avsedd att genomföra en gemensam hotbildsanalys, och anser att försvarspaketet bör vara en av de byggstenar som bidrar till politiken för exportkontroll. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra kvaliteten på, insynen i, överensstämmelsen mellan och tillgången till data och överväga att skapa särskilda statistiska klassificeringskoder för att förenkla övervakningen av genomförandet av de båda direktiven och tillhandahålla en meningsfull granskning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller skillnaderna i andelen offentliggjorda meddelanden om upphandling mellan medlemsstaterna vad gäller TED. Parlamentet betonar vikten av att se till att onlinedatabasen för registret över certifierade försvarsrelaterade företag (Certider) är tillgänglig och användbar. Parlamentet betonar behovet att systematiskt tillgängliggöra uppgifter om överföringar inom EU, inbegripet kvantitativa uppgifter och en uppdelning efter tillståndskategorier, för att bättre ta hänsyn till försvars- och rustningsverksamhet. Parlamentet noterar att sådana skillnader bidrar till bristen på tillförlitliga uppgifter och kan komma att störa den inre marknaden samt att bristen på ömsesidighet skulle kunna avskräcka medlemsstater med en högre genomförandegrad. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta gemensamma standardiserade administrativa formulär i syfte att minska företagens, och då särskilt de små och medelstora företagens, administrativa börda och att upprätta en europeisk strategi för överföring av försvarsrelaterade produkter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara kraftfull i genomdrivandet av direktiven, även genom att mer utnyttja sin rätt enligt artikel 258 i EUF-fördraget att inleda överträdelseförfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden i stället för att enbart agera på klagomål från industrin. |
| --- | --- |

27.

Bekämpa fragmentering av marknaden och öka de små och medelstora företagens deltagande

| 28. | Europaparlamentet noterar att små och medelstora företag förefaller vara mindre framgångsrika när det gäller att erhålla kontrakt enligt försvarsupphandlingsdirektivet än i EU:s allmänna offentliga upphandlingar. Parlamentet noterar även att bestämmelserna om underentreprenad i direktivet uppenbarligen inte har använts på ett regelbundet och strukturerat sätt av medlemsstaternas myndigheter, liksom att vissa medlemsstater upplever dessa bestämmelser som komplexa och svåra att tillämpa, vilket delvis förklarar direktivets begränsade inverkan, och att det därför är nödvändigt att uppmuntra små och medelstora företag att delta i denna process och att förenkla förfarandena. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att certifieringsförfaranden betraktas som kostsamma, långdragna och betungande och därmed varken ses som tillgängliga eller attraktiva för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att systematiskt följa kommissionens rekommendation om gränsöverskridande marknadstillträde för underleverantörer och små och medelstora företag inom försvarssektorn, såsom krav på informationskvalitet, uppdelning av kontrakt i delar eller lindring av den administrativa bördan i samband med upphandlingsförfarandet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser därför att målet att öka de små och medelstora företagens deltagande bara delvis uppnåtts. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att försvarsupphandlingsdirektivets bestämmelser om konkurrens mellan underleverantörer inte haft någon eller endast en mycket begränsad inverkan på gränsöverskridande tillträde för underleverantörer och små och medelstora företag inom försvarsindustrin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förvissa sig om att deras interna förfaranden gör det möjligt för små och medelstora företag att delta över gränserna och förenkla deras tillträde till och deltagande i anbudsförfaranden på försvars- och säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar att ett antal små och medelstora företag som är verksamma på försvarsmarknaderna är inblandade i produkter med dubbla användningsområden, men att många fortfarande är specialiserade på just försvarsrelaterad verksamhet och därför är särskilt beroende av militär och försvarsrelaterad verksamhet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete och noggrant undersöka orsakerna till det bristfälliga deltagandet av de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att skapa en uppdaterad förteckning över relevanta små och medelstora företag som, med garantier för skyddet av känsliga uppgifter och immateriella rättigheter, ger en beskrivning av deras industriella och tekniska kapacitet och som kan vara allmänt tillgänglig för huvudleverantörer från andra medlemsstater för att identifiera små och medelstora företag med den relevanta kapacitet som krävs för specifika projekt, och att föreslå andra effektiva verktyg som skulle kunna öka de små och medelstora företagens deltagande i den offentliga upphandlingen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas åtgärder avsevärt skulle kunna förbättra det gränsöverskridande marknadstillträdet för små och medelstora företag och underleverantörer inom försvarssektorn, och uppmanar därför medlemsstaterna att genomföra kommissionens rekommendationer på ett så heltäckande sätt som möjligt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer systematiskt använda befintliga verktyg på EU-nivå, såsom nätverket Enterprise Europe Network, för att stödja små och medelstora företags gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

38.

Uppnå en öppen europeisk marknad för försvarsmateriel

| 39. | Europaparlamentet anser att bättre genomförande av direktiven är avgörande för att uppnå det övergripande målet att förbättra funktionen för den inre marknaden för försvarsmateriel och bidra till att etablera en öppen europeisk marknad för försvarsmateriel. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att öka användningen av lagstiftningsramen om överföring av försvarsrelaterade produkter, förbättra tillgången till generella överföringstillstånd i hela EU och ta itu med den begränsade tillämpningen av certifieringssystemet, vilket kan främja utvecklingen av den europeiska marknaden för försvarsmateriel och därmed förbättra funktionen för den inre marknaden för försvarsprodukter. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta särskilda åtgärder för att bygga upp ett större förtroende mellan medlemsstaterna på försvars- och säkerhetsområdet i syfte att stärka deras samarbete och skapa en verklig inre marknad för försvarsprodukter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att ett effektivt genomförande av direktiven också skulle öka effektiviteten ytterligare i de försvarsinitiativ som inletts under de senaste åren, särskilt det permanenta strukturerade samarbetet, den samordnade årliga försvarsöversikten, Europeiska försvarsfonden och den reviderade kapacitetsutvecklingsplanen, som sammantaget kan främja samarbetsinriktad planering, utveckling, upphandling och drift av försvarsresurser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stimulera den europeiska marknaden för försvarsmateriel genom samarbete kring projekt inom ramen för Pesco och Europeiska försvarsfonden. Parlamentet konstaterar i detta avseende att medlemsstaterna sinsemellan bör dela med sig av de tillvaratagna erfarenheter och den bästa praxis som genomförandet av försvarspaketet hittills resulterat i, för att åtgärda en ojämn grad av genomförande. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker att det med tanke på EU:s åtta kriterier om vapenexport krävs en mer enhetlig tolkning och ett mer konsekvent genomförande av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport för att begränsa fragmenteringen av EU:s inre försvarsmarknad och göra EU:s utrikespolitik mer sammanhängande. Parlamentet efterlyser åtgärder för att ta itu med eventuella kryphål i överföringsdirektivet, den gemensamma ståndpunkten och förordningen om produkter med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att visa politisk vilja att öka samarbetet inom EU i fråga om förvärv och forskning och utveckling på försvarsområdet och använda sig av gemensam försvarsrelaterad forskning och utveckling och gemensamma förvärv för att stärka interoperabiliteten mellan sina militärer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet efterfrågar förnyade insatser för att ta itu med de bestående bristerna i teknik och innovation och eftersläpningen i den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen, i syfte att minska Europas ökande beroende av import på försvarsområdet. Parlamentet betonar att kommissionen, för att skapa en tillförlitlig och heltäckande europeisk marknad för försvarsmateriel och en effektiv försvarssektor, måste lägga fram en övergripande strategi för hela EU när det gäller regler för försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket inte omfattar försvarssamarbete parterna emellan och rekommenderar att en lämplig analys görs av hur brexit kommer att påverka EU:s marknad för försvarsmateriel. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att den europeiska marknaden för försvarsmateriel genomgått många förändringar efter antagandet av de båda direktiven. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera de tillgängliga verktygens effektivitet utifrån dessa förändringar. |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EUT L 216, 20.8.2009, s. 76.

(2)  EUT L 146, 10.6.2009, s. 1.

(3)  EUT L 102, 23.4.2018, s. 87.

(4)  EUT C 157, 8.5.2019, s. 1.

(5)  Rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (EUT L 134, 29.5.2009, s. 1).

(6)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/61 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/61

---

P9_TA(2021)0103

Tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (2021/2582(RSP))

(2021/C 494/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2, artikel 3.1 och 3.3 andra stycket samt artiklarna 4.3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2, artikel 3.1 och 3.3 andra stycket samt artiklarna 4.3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 13, 14.1, 16.1 och artikel 17.1, 17.3 andra stycket och 17.8 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 13, 14.1, 16.1 och artikel 17.1, 17.3 andra stycket och 17.8 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) om respekt för samt skydd och främjande av demokrati, rättsstaten och grundläggande rättigheter i unionen, inbegripet artiklarna 234, 265, 310, 317 och 319, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) om respekt för samt skydd och främjande av demokrati, rättsstaten och grundläggande rättigheter i unionen, inbegripet artiklarna 234, 265, 310, 317 och 319,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av ramavtalet av den 20 november 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 20 november 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (2),

| — | med beaktande av 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen av den 30 september 2020 (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen av den 30 september 2020 (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (3),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 11 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 11 december 2020,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (4),

| — | med beaktande av det anförande som kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen, höll vid Europaparlamentets plenarsammanträde om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 10–11 december 2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det anförande som kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen, höll vid Europaparlamentets plenarsammanträde om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 10–11 december 2020 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (6), som trädde i kraft den 17 januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (6), som trädde i kraft den 17 januari 2021,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, vilket fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

A.

Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, vilket fastställs i artikel 2 i EU-fördraget.

| B. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen) trädde i kraft den 1 januari 2021 och har varit tillämplig sedan dess. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen) trädde i kraft den 1 januari 2021 och har varit tillämplig sedan dess.

| C. | Enligt artikel 17.1 i EU-fördraget ska kommissionen ”säkerställa tillämpningen av fördragen och av de åtgärder som institutionerna antar i enlighet med fördragen”. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 17.1 i EU-fördraget ska kommissionen ”säkerställa tillämpningen av fördragen och av de åtgärder som institutionerna antar i enlighet med fördragen”.

| D. | Enligt artikel 234 i EUF-fördraget har Europaparlamentet rätt att rösta om ett förslag om misstroendevotum rörande kommissionen. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 234 i EUF-fördraget har Europaparlamentet rätt att rösta om ett förslag om misstroendevotum rörande kommissionen.

| E. | Enligt artikel 319 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet ”på rekommendation av rådet [...] bevilja kommissionen ansvarsfrihet för budgetens genomförande”. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 319 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet ”på rekommendation av rådet [...] bevilja kommissionen ansvarsfrihet för budgetens genomförande”.

| F. | Tillämpligheten, syftet och tillämpningsområdet för förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen framgår tydligt av förordningen. |
| --- | --- |

F.

Tillämpligheten, syftet och tillämpningsområdet för förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen framgår tydligt av förordningen.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sina ståndpunkter enligt sin resolution av den 17 december 2020. Parlamentet betonar att förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen har trätt i kraft och är till alla delar bindande för alla åtagande- och betalningsbemyndiganden i alla medlemsstater och för EU:s institutioner. Parlamentet betonar vikten av att förordningen är direkt tillämplig sedan den 1 januari 2021, särskilt mot bakgrund av utbetalningen av medel från NextGenerationEU, som kommer att ske tidigt i budgetcykeln. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att även överträdelser som skedde innan förordningen trädde i kraft kan medföra att åtgärder antas enligt förordningen under förutsättning att överträdelserna fortfarande förekommer och påverkar eller riskerar att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller vikten av att unionens ekonomiska intressen skyddas och att rättsstatsprincipen respekteras. Parlamentet understryker att det finns ett klart samband mellan respekten för rättsstatsprincipen och ett effektivt genomförande av unionsbudgeten i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att rättsstaten enligt artikel 2 i förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen är ”det unionsvärde som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget” och att ”[d]en inkluderar principerna om lagenlighet, som förutsätter en öppen, redovisningsskyldig, demokratisk och pluralistisk lagstiftningsprocess, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, effektivt rättsligt skydd, inklusive tillgång till rättslig prövning, av oberoende och opartiska domstolar, även vad gäller grundläggande rättigheter, maktdelning, icke-diskriminering och likhet inför lagen”. Parlamentet påminner också om att ”rättsstaten ska tolkas med beaktande av de andra unionsvärden och unionsprinciper som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget”. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att enligt artikel 5 i förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen ska kommissionen ”kontrollera om tillämplig rätt har följts och vid behov vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda unionsbudgeten”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att ”kommissionen ska fullgöra sina uppgifter med fullständig oavhängighet”, och att dess ledamöter ”varken [ska] begära eller ta emot instruktioner från någon regering” enligt artikel 17.3 i EU-fördraget och artikel 245 i EUF-fördraget. Parlamentet påminner dessutom om att kommissionen enligt artikel 17.8 i EU-fördraget ”ska [...] vara ansvarig inför Europaparlamentet”. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att situationen i fråga om respekten för rättsstatens principer i vissa medlemsstater omedelbart måste tas under övervägande. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fullt ut utnyttja sina undersökningsbefogenheter i varje fall där en medlemsstat eventuellt överträder rättsstatens principer, vilket skulle kunna påverka eller riskera att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten på ett tillräckligt direkt sätt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att den reviderade Olaf-förordningen upprättar ett samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och stärker Olafs möjligheter att genomföra sina egna utredningar, framför allt genom att skärpa bestämmelserna om medlemsstaternas sambandscentraler för bedrägeribekämpning och om samarbetet mellan Olaf och nationella behöriga myndigheter före, under och efter en utredning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att kommissionen är skyldig att utan dröjsmål informera Europaparlamentet och rådet om alla underrättelser som skickas till medlemsstaterna om den har rimliga skäl att anta att de villkor för antagande av åtgärder som anges i förordningen är uppfyllda. Parlamentet noterar med besvikelse att medlemsstaterna inte har fått en enda skriftlig underrättelse sedan förordningen trädde i kraft, trots många farhågor om de överträdelser av rättsstatens principer som fastställdes i kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2020, som påverkar den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten och som medlemsstaterna fortfarande inte har åtgärdat. Parlamentet konstaterar att de andra förfarandena som fastställs i unionslagstiftningen inte ger kommissionen möjlighet att skydda unionsbudgeten på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera parlamentet om alla pågående utredningar av överträdelser av rättsstatens principer som skulle kunna påverka eller riskera att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten på ett tillräckligt direkt sätt, vilket är dess skyldighet enligt förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen och det interinstitutionella ramavtalet mellan Europaparlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin årliga rapport om rättsstatsprincipen inkludera ett särskilt avsnitt med en analys av fall där överträdelser av rättsstatens principer i en viss medlemsstat skulle kunna påverka eller riskera att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten på ett tillräckligt direkt sätt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att endast Europeiska unionens domstol har befogenhet att ogiltigförklara förordningen eller delar av den. Parlamentet bekräftar att det kommer att försvara förordningens giltighet inför domstolen i målen C-156/21 och C-157/21 och begära ett påskyndat förfarande. Parlamentet påminner dock om att talan som förs vid domstolen inte hindrar verkställighet enligt artikel 278 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att tillämpningen av förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen inte kan bli föremål för antagande av riktlinjer, och uppmanar med kraft kommissionen att undvika alla ytterligare förseningar av dess tillämpning. Parlamentet påminner om att eventuella riktlinjer inte får undergräva medlagstiftarnas avsikt. Parlamentet noterar att kommissionen har börjat utarbeta riktlinjer för tillämpningen av förordningen. Om kommissionen anser att sådana riktlinjer är nödvändiga begär parlamentet att de ska antas så snart som möjligt, dock senast den 1 juni 2021, och insisterar på att parlamentet ska höras innan de antas. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Om kommissionen inte fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning och inte lämnar ovannämnda information till parlamentet senast den 1 juni 2021 kommer Europaparlamentet att betrakta detta som en underlåtenhet att agera och därefter vidta åtgärder mot kommissionen i enlighet med artikel 265 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0360.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0206.

(5)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_20_2442

(6)  EUT L 437, 28.12.2020, s. 49.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/64

---

P9_TA(2021)0107

Genomförandet av luftkvalitetsdirektiven

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av luftkvalitetsdirektiven: Direktiv 2004/107/EG och direktiv 2008/50/EG (2020/2091(INI))

(2021/C 494/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN-målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN-målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 191, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 191,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/107/EG av den 15 december 2004 om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/107/EG av den 15 december 2004 om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (direktivet om nationella utsläppstak) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (direktivet om nationella utsläppstak) (3),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandebeslut 2011/850/EU av den 12 december 2011 om fastställande av regler för Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/107/EG och 2008/50/EG vad gäller ömsesidigt utbyte av information och rapportering av luftkvaliteten (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandebeslut 2011/850/EU av den 12 december 2011 om fastställande av regler för Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/107/EG och 2008/50/EG vad gäller ömsesidigt utbyte av information och rapportering av luftkvaliteten (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 maj 2018Ett EU som skyddar: Ren luft för alla (COM(2018)0330), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 maj 2018Ett EU som skyddar: Ren luft för alla (COM(2018)0330),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 4 mars 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 4 mars 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020)0080),

| — | med beaktande av kommissionens kontroll av ändamålsenligheten för EU:s luftkvalitetsdirektiv (2008/50/EG, 2004/107/EG) av den 28 november 2019 (SWD(2019)0427), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens kontroll av ändamålsenligheten för EU:s luftkvalitetsdirektiv (2008/50/EG, 2004/107/EG) av den 28 november 2019 (SWD(2019)0427),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 26 juni 2020 till Europaparlamentet och rådet om framstegen när det gäller genomförandet av direktiv (EU) 2016/2284 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar (COM(2020)0266), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 26 juni 2020 till Europaparlamentet och rådet om framstegen när det gäller genomförandet av direktiv (EU) 2016/2284 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar (COM(2020)0266),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 8 januari 2021Den andra utsiktsrapporten om ren luft (COM(2021)0003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 8 januari 2021Den andra utsiktsrapporten om ren luft (COM(2021)0003),

| — | med beaktande av kommissionens färdplan för en inledande konsekvensbedömning inför översynen av luftkvalitetsdirektiven, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens färdplan för en inledande konsekvensbedömning inför översynen av luftkvalitetsdirektiven,

| — | med beaktande av EU:s politik för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, särskilt kommissionens meddelande av den 10 januari 2017Säkrare och hälsosammare arbetsplatser för alla – modernisering av EU:s lagstiftning och politik på arbetsmiljöområdet (COM(2017)0012) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s politik för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, särskilt kommissionens meddelande av den 10 januari 2017Säkrare och hälsosammare arbetsplatser för alla – modernisering av EU:s lagstiftning och politik på arbetsmiljöområdet (COM(2017)0012) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (COM(2020)0663),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet På väg mot en giftfri miljö (COM(2020)0667), samt Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet På väg mot en giftfri miljö (COM(2020)0667), samt Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om ett Europa som skyddar: Ren luft för alla (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om ett Europa som skyddar: Ren luft för alla (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (9),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 2 juli 2020Framtiden för EU:s politik för ren luft inom ramen för ambitionen om noll föroreningar (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 2 juli 2020Framtiden för EU:s politik för ren luft inom ramen för ambitionen om noll föroreningar (10),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 23/2018 av den 11 september 2018Luftföroreningar: vår hälsa är fortfarande inte tillräckligt skyddad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 23/2018 av den 11 september 2018Luftföroreningar: vår hälsa är fortfarande inte tillräckligt skyddad,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport nr 09/2020 av den 23 november 2020Air quality in Europe — 2020 report, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport nr 09/2020 av den 23 november 2020Air quality in Europe — 2020 report,

| — | med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts (EPRS) bedömning av genomförandet på EU-nivå av den 18 januari 2021EU policy on air quality: implementation of selected EU legislation och bilaga I till den Mapping and assessing local policies on air quality. What air quality policy lessons could be learnt from the COVID-19 lockdown?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts (EPRS) bedömning av genomförandet på EU-nivå av den 18 januari 2021EU policy on air quality: implementation of selected EU legislation och bilaga I till den Mapping and assessing local policies on air quality. What air quality policy lessons could be learnt from the COVID-19 lockdown?,

| — | med beaktande av studien Air Pollution and COVID-19 från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet i januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Air Pollution and COVID-19 från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet i januari 2021,

| — | med beaktande av studien Sampling points for air quality – Representativeness and comparability of measurement in accordance with Directive 2008/50/EC on ambient air quality and cleaner air for Europe från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet av den 18 mars 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Sampling points for air quality – Representativeness and comparability of measurement in accordance with Directive 2008/50/EC on ambient air quality and cleaner air for Europe från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet av den 18 mars 2019,

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens resolution av den 26 maj 2015Health and the environment: addressing the health impact of air pollution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens resolution av den 26 maj 2015Health and the environment: addressing the health impact of air pollution,

| — | med beaktade av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0037/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0037/2021), och av följande skäl:

| A. | Ren luft är ett måste för människors hälsa och livskvalitet, liksom också för miljön och har utsetts till en global hälsoprioritering i målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

A.

Ren luft är ett måste för människors hälsa och livskvalitet, liksom också för miljön och har utsetts till en global hälsoprioritering i målen för hållbar utveckling.

| B. | Luftföroreningar är gränsöverskridande och det förekommer ett märkbart utbyte av luftföroreningar, såväl mellan medlemsstaterna som mellan EU-länder och tredjeländer, såsom det påpekats i den andra utsiktsrapporten om ren luft. Skadeverkningarna av dålig luftkvalitet har ofta blivit ett lokalt problem för medlemsstater som inte kan göra något åt utsläppskällor utanför sitt territorium. |
| --- | --- |

B.

Luftföroreningar är gränsöverskridande och det förekommer ett märkbart utbyte av luftföroreningar, såväl mellan medlemsstaterna som mellan EU-länder och tredjeländer, såsom det påpekats i den andra utsiktsrapporten om ren luft. Skadeverkningarna av dålig luftkvalitet har ofta blivit ett lokalt problem för medlemsstater som inte kan göra något åt utsläppskällor utanför sitt territorium.

| C. | Luftföroreningar är den största enskilda miljörelaterade hälsorisken i EU (11). De slår ojämnt mot regioner, socioekonomiska grupper och åldersgrupper, och orsakar varje år nästan 400 000 förtida dödsfall, enligt EEA:s senaste uppskattningar om hälsokonsekvenser som kan tillskrivas luftföroreningar. Under 2018 kom koncentrationer av partiklar av typ 2,5 (PM2,5) att vålla 379 000 förtida dödsfall till följd av långvarig exponering i EU- 28. Exponering för koncentrationer av NO2 och O3 uppskattas ha vållat 54 000 respektive 19 400 förtida dödsfall i EU under 2018 (12). |
| --- | --- |

C.

Luftföroreningar är den största enskilda miljörelaterade hälsorisken i EU (11). De slår ojämnt mot regioner, socioekonomiska grupper och åldersgrupper, och orsakar varje år nästan 400 000 förtida dödsfall, enligt EEA:s senaste uppskattningar om hälsokonsekvenser som kan tillskrivas luftföroreningar. Under 2018 kom koncentrationer av partiklar av typ 2,5 (PM2,5) att vålla 379 000 förtida dödsfall till följd av långvarig exponering i EU- 28. Exponering för koncentrationer av NO2 och O3 uppskattas ha vållat 54 000 respektive 19 400 förtida dödsfall i EU under 2018 (12).

| D. | Luftföroreningar har ett samband med andningssjukdomar och hjärt-kärlsjukdomar, slaganfall och cancer, och i aktuella studier förknippas de också med fertilitetsstörningar samt skador på gravida och nyfödda, jämte demens (13), strukturella förändringar i hjärnan hos barn, Alzheimers sjukdom, systematisk inflammation, kognitiv svikt (14) och diabetesrelaterad dödlighet (15). Det sammanlagda antalet förtida dödsfall till följd av luftföroreningar har minskat med över 50 % sedan 1990 (16). |
| --- | --- |

D.

Luftföroreningar har ett samband med andningssjukdomar och hjärt-kärlsjukdomar, slaganfall och cancer, och i aktuella studier förknippas de också med fertilitetsstörningar samt skador på gravida och nyfödda, jämte demens (13), strukturella förändringar i hjärnan hos barn, Alzheimers sjukdom, systematisk inflammation, kognitiv svikt (14) och diabetesrelaterad dödlighet (15). Det sammanlagda antalet förtida dödsfall till följd av luftföroreningar har minskat med över 50 % sedan 1990 (16).

| E. | Det finns belägg för att exponering för luftföroreningar kan påverka sjukdomsutgången för personer som får covid-19, framför allt till följd av skador på andningsorganen och immunsystemet och proteinuttryck som gör det möjligt för viruset att tränga in i celler (17). |
| --- | --- |

E.

Det finns belägg för att exponering för luftföroreningar kan påverka sjukdomsutgången för personer som får covid-19, framför allt till följd av skador på andningsorganen och immunsystemet och proteinuttryck som gör det möjligt för viruset att tränga in i celler (17).

| F. | Enligt kommissionens andra utsiktsrapport om ren luft kommer antalet förtida dödsfall till följd av luftföroreningar per år sannolikt att minska med omkring 55 % fram till 2050 jämfört med 2005, såvida medlemsstaterna genomför alla åtgärder för reglering av luftföroreningar vid källan, som finns i unionslagstiftningen i dag. |
| --- | --- |

F.

Enligt kommissionens andra utsiktsrapport om ren luft kommer antalet förtida dödsfall till följd av luftföroreningar per år sannolikt att minska med omkring 55 % fram till 2050 jämfört med 2005, såvida medlemsstaterna genomför alla åtgärder för reglering av luftföroreningar vid källan, som finns i unionslagstiftningen i dag.

| G. | Stadsbefolkningen är mest utsatt för luftföroreningar och i hela världen bor endast en invånare av tio i en stad som följer WHO:s riktlinjer för luftkvalitet (18). Nuförtiden bor 75 % av EU:s befolkning i stadsområden och stadsperiferiska områden (19). |
| --- | --- |

G.

Stadsbefolkningen är mest utsatt för luftföroreningar och i hela världen bor endast en invånare av tio i en stad som följer WHO:s riktlinjer för luftkvalitet (18). Nuförtiden bor 75 % av EU:s befolkning i stadsområden och stadsperiferiska områden (19).

| H. | 98 % av stadsbefolkningen i EU exponeras för ozonhalter som överskrider Världshälsoorganisationens riktlinjer. 77 % av befolkningen i EU-28 exponeras för PM2,5 som överskrider Världshälsoorganisationens riktlinjer (20). |
| --- | --- |

H.

98 % av stadsbefolkningen i EU exponeras för ozonhalter som överskrider Världshälsoorganisationens riktlinjer. 77 % av befolkningen i EU-28 exponeras för PM2,5 som överskrider Världshälsoorganisationens riktlinjer (20).

| I. | I tidskriften Lancet Planetary Health publicerades den 19 januari 2021 en studie om hur luftföroreningar påverkar dödligheten i nästan tusen städer i Europa (21). Därvid framkom det att de tio städerna med lägst dödlighet till följd av föroreningar med NO2 och PM2,5 huvudsakligen är belägna i norra Europa. Utmaningarna för luftkvaliteten är olika på olika orter, och den huvudsakliga problemkällan varierar från uppvärmningssystem till transporter. Trots den ekonomiska tillväxten har överlag luftkvaliteten blivit bättre, jämfört med 1990. |
| --- | --- |

I.

I tidskriften Lancet Planetary Health publicerades den 19 januari 2021 en studie om hur luftföroreningar påverkar dödligheten i nästan tusen städer i Europa (21). Därvid framkom det att de tio städerna med lägst dödlighet till följd av föroreningar med NO2 och PM2,5 huvudsakligen är belägna i norra Europa. Utmaningarna för luftkvaliteten är olika på olika orter, och den huvudsakliga problemkällan varierar från uppvärmningssystem till transporter. Trots den ekonomiska tillväxten har överlag luftkvaliteten blivit bättre, jämfört med 1990.

| J. | Luftföroreningar för med sig avsevärda mänskliga och ekonomiska kostnader, såsom förkortad livslängd, ökade hälso- och sjukvårdskostnader, minskad arbetskraftsproduktivitet, försämrade ekosystem och förlust av biologisk mångfald, vartill kommer klimatförändringar. Luftföroreningarna innebär varje år en sammantagen kostnad på mellan 330 och 940 miljarder euro för samhälle, hälsa och ekonomisk verksamhet i Europa, medan kostnaderna för samtliga åtgärder som leder till bättre luftkvalitet uppgår till mellan 70 och 80 miljarder euro per år (22). Kostnaderna ifall ingenting görs, också för luftföroreningarnas skadeverkningar på människors hälsa och för samhälle och ekonomi, överstiger med bred marginal kostnaderna för att åtgärda luftföroreningarna, trots att detta kräver olika slags politiska åtgärder. Enligt kommissionens uppskattningar skulle ett fullständigt genomförande av EU:s nuvarande lagstiftning om ren luft kunna ge nettovinster på upp till 42 miljarder euro om året fram till 2030, framför allt till följd av minskad dödlighet och sjuklighet (23). |
| --- | --- |

J.

Luftföroreningar för med sig avsevärda mänskliga och ekonomiska kostnader, såsom förkortad livslängd, ökade hälso- och sjukvårdskostnader, minskad arbetskraftsproduktivitet, försämrade ekosystem och förlust av biologisk mångfald, vartill kommer klimatförändringar. Luftföroreningarna innebär varje år en sammantagen kostnad på mellan 330 och 940 miljarder euro för samhälle, hälsa och ekonomisk verksamhet i Europa, medan kostnaderna för samtliga åtgärder som leder till bättre luftkvalitet uppgår till mellan 70 och 80 miljarder euro per år (22). Kostnaderna ifall ingenting görs, också för luftföroreningarnas skadeverkningar på människors hälsa och för samhälle och ekonomi, överstiger med bred marginal kostnaderna för att åtgärda luftföroreningarna, trots att detta kräver olika slags politiska åtgärder. Enligt kommissionens uppskattningar skulle ett fullständigt genomförande av EU:s nuvarande lagstiftning om ren luft kunna ge nettovinster på upp till 42 miljarder euro om året fram till 2030, framför allt till följd av minskad dödlighet och sjuklighet (23).

| K. | Under tiden mellan 1990 och 2018 minskade utsläppen av alla luftföroreningar i EU. Störst var minskningen i fråga om svaveloxider (SOx), som minskade med 90 %, och därpå följde lättflyktiga organiska ämnen utom metan (NMVOC) och kväveoxider (NOx), som minskade med ungefär 60 % respektive 55 %. Utsläppen av fina partiklar (PM2,5) har minskat med närapå hälften sedan 1990 och ammoniakutsläppen (NH3) med ungefär en fjärdedel (24). Utsläppen av NH3 kulminerade under 2010. |
| --- | --- |

K.

Under tiden mellan 1990 och 2018 minskade utsläppen av alla luftföroreningar i EU. Störst var minskningen i fråga om svaveloxider (SOx), som minskade med 90 %, och därpå följde lättflyktiga organiska ämnen utom metan (NMVOC) och kväveoxider (NOx), som minskade med ungefär 60 % respektive 55 %. Utsläppen av fina partiklar (PM2,5) har minskat med närapå hälften sedan 1990 och ammoniakutsläppen (NH3) med ungefär en fjärdedel (24). Utsläppen av NH3 kulminerade under 2010.

| L. | Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna från 2018 behövde tio medlemsstater minska sina ammoniakutsläpp med upp till 10 % på mindre än två år, medan sex medlemsstater behövde minska sina utsläpp av PM2,5 och fem medlemsstater sina utsläpp av NOx med upp till 30 % för att följa utsläppstaken i direktivet om nationella utsläppstak (25). |
| --- | --- |

L.

Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna från 2018 behövde tio medlemsstater minska sina ammoniakutsläpp med upp till 10 % på mindre än två år, medan sex medlemsstater behövde minska sina utsläpp av PM2,5 och fem medlemsstater sina utsläpp av NOx med upp till 30 % för att följa utsläppstaken i direktivet om nationella utsläppstak (25).

| M. | Luftföroreningar förstör miljön och blir till stor skada för naturliga ekosystem och biologisk mångfald, också till följd av eutrofiering, försurning och skador på växtligheten till följd av marknära ozon. Likaså skadar de vatten- och markkvaliteten och de ekosystemtjänster dessa stöder, vartill kommer att de är klimatskadliga och kan skada bebyggelsen och kulturarvet. De luftföroreningar som i dag gör mest skada på ekosystemen är O3, NH3 och NOX. Inemot två tredjedelar av den ekosystemareal som i dagens EU är exponerad för eutrofiering har blivit det till följd av luftföroreningar. |
| --- | --- |

M.

Luftföroreningar förstör miljön och blir till stor skada för naturliga ekosystem och biologisk mångfald, också till följd av eutrofiering, försurning och skador på växtligheten till följd av marknära ozon. Likaså skadar de vatten- och markkvaliteten och de ekosystemtjänster dessa stöder, vartill kommer att de är klimatskadliga och kan skada bebyggelsen och kulturarvet. De luftföroreningar som i dag gör mest skada på ekosystemen är O3, NH3 och NOX. Inemot två tredjedelar av den ekosystemareal som i dagens EU är exponerad för eutrofiering har blivit det till följd av luftföroreningar.

| N. | När kväveföreningar släpps ut i luften i form av NOx och NH3 kan följden bli eutrofiering, alltså övergödning med närsalter. Både svavelföreningar och kväveföreningar leder till försurning. Både försurning och eutrofiering kan påverka landekosystem och akvatiska ekosystem och leda till förändringar i artmångfalden och invasion av nya arter. Försurningen kan också leda till att giftiga metaller i vatten eller mark i högre grad frigörs, så att risken för att de ska komma in i näringskedjan ökar. |
| --- | --- |

N.

När kväveföreningar släpps ut i luften i form av NOx och NH3 kan följden bli eutrofiering, alltså övergödning med närsalter. Både svavelföreningar och kväveföreningar leder till försurning. Både försurning och eutrofiering kan påverka landekosystem och akvatiska ekosystem och leda till förändringar i artmångfalden och invasion av nya arter. Försurningen kan också leda till att giftiga metaller i vatten eller mark i högre grad frigörs, så att risken för att de ska komma in i näringskedjan ökar.

| O. | Höga ozonhalter skadar växternas celler, stör deras förökning och tillväxt och minskar således avkastningen av jordbruksgrödor samt skogarnas tillväxt och den biologiska mångfalden. Ändrade klimatförhållanden och ökade utsläpp av koldioxid och andra förorenande ämnen, såsom reaktivt kväve, ändrar växtlighetens respons på ozonet. Detta påverkar mängden ozon som tas upp av blad och löv, så att omfattningen av konsekvenserna för växternas tillväxt, avkastningen av grödor och ekosystemtjänster förändras (26). |
| --- | --- |

O.

Höga ozonhalter skadar växternas celler, stör deras förökning och tillväxt och minskar således avkastningen av jordbruksgrödor samt skogarnas tillväxt och den biologiska mångfalden. Ändrade klimatförhållanden och ökade utsläpp av koldioxid och andra förorenande ämnen, såsom reaktivt kväve, ändrar växtlighetens respons på ozonet. Detta påverkar mängden ozon som tas upp av blad och löv, så att omfattningen av konsekvenserna för växternas tillväxt, avkastningen av grödor och ekosystemtjänster förändras (26).

| P. | Giftiga metaller såsom bly (Pb), kvicksilver (Hg) och kadmium (Cd) kan skada växter och djur och dessutom människor. Fastän koncentrationerna av dessa ämnen i atmosfären kan vara låga bidrar de det oaktat till att giftiga metaller lagras och ackumuleras i mark, sediment och organismer. Giftiga metaller och långlivade organiska föreningar är inte bara miljögifter utan de har en tendens att bioackumuleras i djur och växter och att biomagnifieras, vilket innebär att ju högre upp i näringskedjan en organism befinner sig, desto högre blir halterna av dessa ämnen i organismens vävnader. |
| --- | --- |

P.

Giftiga metaller såsom bly (Pb), kvicksilver (Hg) och kadmium (Cd) kan skada växter och djur och dessutom människor. Fastän koncentrationerna av dessa ämnen i atmosfären kan vara låga bidrar de det oaktat till att giftiga metaller lagras och ackumuleras i mark, sediment och organismer. Giftiga metaller och långlivade organiska föreningar är inte bara miljögifter utan de har en tendens att bioackumuleras i djur och växter och att biomagnifieras, vilket innebär att ju högre upp i näringskedjan en organism befinner sig, desto högre blir halterna av dessa ämnen i organismens vävnader.

| Q. | Trots att persontrafiken och godstrafiken ökat sedan 1990 har alla luftföroreningar från vägtrafiken minskat åtskilligt sedan dess. Vägtrafiken ger fortfarande det största bidraget till utsläppen av kväveoxider (med 39 % av EU:s sammanlagda utsläpp av detta slag) och det näst största bidraget till utsläppen av sot (26 %) och bly (16 %). Likaså är vägtrafiken den största utsläppskällan i stadsområden till följd av utsläpp från fordon (trafikens avgasutsläpp) och även utsläpp till följd av slitage på bromsar och däck (trafikens utsläpp av annat slag än avgaser). Dieselfordonen svarar för omkring 75 % av alla de kostnader som luftföroreningar från vägtrafiken föranleder i Europa (27). |
| --- | --- |

Q.

Trots att persontrafiken och godstrafiken ökat sedan 1990 har alla luftföroreningar från vägtrafiken minskat åtskilligt sedan dess. Vägtrafiken ger fortfarande det största bidraget till utsläppen av kväveoxider (med 39 % av EU:s sammanlagda utsläpp av detta slag) och det näst största bidraget till utsläppen av sot (26 %) och bly (16 %). Likaså är vägtrafiken den största utsläppskällan i stadsområden till följd av utsläpp från fordon (trafikens avgasutsläpp) och även utsläpp till följd av slitage på bromsar och däck (trafikens utsläpp av annat slag än avgaser). Dieselfordonen svarar för omkring 75 % av alla de kostnader som luftföroreningar från vägtrafiken föranleder i Europa (27).

| R. | Jordbruket är den tredje största källan till primära utsläpp av PM10, såsom det betonats av EEA. Jordbrukets ammoniakutsläpp bidrar till de fall av momentant höga partikelkoncentrationer vi varje vår får uppleva i Europa, och är dessutom hälsoskadliga på både kort och lång sikt (28). Jordbrukets metanutsläpp är en viktig föregångare till marknära ozon, som är skadligt för människors hälsa. |
| --- | --- |

R.

Jordbruket är den tredje största källan till primära utsläpp av PM10, såsom det betonats av EEA. Jordbrukets ammoniakutsläpp bidrar till de fall av momentant höga partikelkoncentrationer vi varje vår får uppleva i Europa, och är dessutom hälsoskadliga på både kort och lång sikt (28). Jordbrukets metanutsläpp är en viktig föregångare till marknära ozon, som är skadligt för människors hälsa.

| S. | Sektorn för produktion och distribution av energi svarar för över hälften av utsläppen av svaveloxider (29) och en femtedel av utsläppen av kväveoxider (30) i EEA:s 33 medlemsländer. |
| --- | --- |

S.

Sektorn för produktion och distribution av energi svarar för över hälften av utsläppen av svaveloxider (29) och en femtedel av utsläppen av kväveoxider (30) i EEA:s 33 medlemsländer.

| T. | Stenkols- och brunkolseldade kraftverk bidrar avsevärt till kvicksilverutsläppen i EU och 62 % av kvicksilverutsläppen från EU:s industri kommer från kolkraftverk (31). Kvicksilver är ett farligt nervgift som skadar nervsystemet även vid relativt låga exponeringshalter. |
| --- | --- |

T.

Stenkols- och brunkolseldade kraftverk bidrar avsevärt till kvicksilverutsläppen i EU och 62 % av kvicksilverutsläppen från EU:s industri kommer från kolkraftverk (31). Kvicksilver är ett farligt nervgift som skadar nervsystemet även vid relativt låga exponeringshalter.

| U. | I haven omkring Europa (Östersjön, Nordsjön, Nordostatlanten, Medelhavet och Svarta havet) uppgick under 2005 utsläppen av svaveldioxid (SO2) från internationell sjöfart till uppskattningsvis 1,7 miljoner ton per år, medan de årliga utsläppen av NO2 var 2,8 miljoner ton och av PM2,5195 000 ton (32). Av en vetenskaplig undersökning beställd av kommissionen framgick det att om det inte görs någonting mera kommer sjöfartens utsläpp av kväveoxider sannolikt att inom ett årtionde motsvara de landbaserade utsläppen av kväveoxider (33). |
| --- | --- |

U.

I haven omkring Europa (Östersjön, Nordsjön, Nordostatlanten, Medelhavet och Svarta havet) uppgick under 2005 utsläppen av svaveldioxid (SO2) från internationell sjöfart till uppskattningsvis 1,7 miljoner ton per år, medan de årliga utsläppen av NO2 var 2,8 miljoner ton och av PM2,5195 000 ton (32). Av en vetenskaplig undersökning beställd av kommissionen framgick det att om det inte görs någonting mera kommer sjöfartens utsläpp av kväveoxider sannolikt att inom ett årtionde motsvara de landbaserade utsläppen av kväveoxider (33).

| V. | EU har en välstrukturerad ram för politiken för uteluftens kvalitet, men unionslagstiftningen för inomhusluft är däremot oenhetlig. Det kan behövas ett mer helhetsbetonat grepp inom EU:s politik för luftföroreningar som garanterar att lagstiftningen om luftkvalitet, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, kemikalier och byggnader är fullt konsekvent och inbördes förstärkande, framför allt för att arbetstagarna och allmänheten ska skyddas mot farliga ämnen i konsumentprodukter. |
| --- | --- |

V.

EU har en välstrukturerad ram för politiken för uteluftens kvalitet, men unionslagstiftningen för inomhusluft är däremot oenhetlig. Det kan behövas ett mer helhetsbetonat grepp inom EU:s politik för luftföroreningar som garanterar att lagstiftningen om luftkvalitet, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, kemikalier och byggnader är fullt konsekvent och inbördes förstärkande, framför allt för att arbetstagarna och allmänheten ska skyddas mot farliga ämnen i konsumentprodukter.

| W. | Av 18 pågående överträdelseförfaranden mot 18 medlemsstater inleddes 13 på grund av att utsläppen av PM10 överskridit EU:s gränsvärden, medan 11 föranleddes av utsläpp av NO2 och ett av utsläpp av SO2, medan sex ytterligare överträdelseförfaranden fortfarande är aktuella till följd av att man inte genomfört övervakningskraven. Gränsvärdena för PM10 och SO2 borde ha följts redan 2005. |
| --- | --- |

W.

Av 18 pågående överträdelseförfaranden mot 18 medlemsstater inleddes 13 på grund av att utsläppen av PM10 överskridit EU:s gränsvärden, medan 11 föranleddes av utsläpp av NO2 och ett av utsläpp av SO2, medan sex ytterligare överträdelseförfaranden fortfarande är aktuella till följd av att man inte genomfört övervakningskraven. Gränsvärdena för PM10 och SO2 borde ha följts redan 2005.

| X. | Under 2019 rapporterade 17 medlemsstater att deras utsläpp av NO2 överskridit EU:s luftkvalitetsnormer, medan 14 medlemsstater rapporterade detsamma för PM10, 4 för PM2,5 och en medlemsstat för SO2. |
| --- | --- |

X.

Under 2019 rapporterade 17 medlemsstater att deras utsläpp av NO2 överskridit EU:s luftkvalitetsnormer, medan 14 medlemsstater rapporterade detsamma för PM10, 4 för PM2,5 och en medlemsstat för SO2.

| Y. | I dagens läge är det påkallat med mera stöd till olika länder (tekniskt, logistiskt och ekonomiskt stöd och riktlinjer) för att de bättre ska kunna genomföra befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

Y.

I dagens läge är det påkallat med mera stöd till olika länder (tekniskt, logistiskt och ekonomiskt stöd och riktlinjer) för att de bättre ska kunna genomföra befintlig lagstiftning.

| Z. | I ett beslut på sistone från en lokal domstol fastställdes det att det lokala självstyrelseorganet i regionen Bryssel, där EU-institutionerna är baserade, är juridiskt skyldigt att inom sex månader införa system för mätning av luftkvaliteten utmed de mest trafikerade vägarna, såsom Rue de la Loi/Wetstraat, och att man där måste mäta koncentrationerna av NO2, grova partiklar (PM10). och fina partiklar (PM2,5). |
| --- | --- |

Z.

I ett beslut på sistone från en lokal domstol fastställdes det att det lokala självstyrelseorganet i regionen Bryssel, där EU-institutionerna är baserade, är juridiskt skyldigt att inom sex månader införa system för mätning av luftkvaliteten utmed de mest trafikerade vägarna, såsom Rue de la Loi/Wetstraat, och att man där måste mäta koncentrationerna av NO2, grova partiklar (PM10). och fina partiklar (PM2,5).

| AA. | Merparten av EU:s invånare tycker att det görs för litet från offentligt håll för att åstadkomma god luftkvalitet och över 70 % av EU:s invånare väntar sig att EU ska föreslå ytterligare åtgärder (34). Bättre luftkvalitet handlar också om mentalitetsförändringar i samhället. Sådana är det inte lätt att lagstifta fram, utan de måste komma genom upplysningskampanjer om nyttan med luftvårdspolitik. |
| --- | --- |

AA.

Merparten av EU:s invånare tycker att det görs för litet från offentligt håll för att åstadkomma god luftkvalitet och över 70 % av EU:s invånare väntar sig att EU ska föreslå ytterligare åtgärder (34). Bättre luftkvalitet handlar också om mentalitetsförändringar i samhället. Sådana är det inte lätt att lagstifta fram, utan de måste komma genom upplysningskampanjer om nyttan med luftvårdspolitik.

Ett delvis effektivt redskap som behöver förbättras

| 1. | Europaparlamentet inser att de tre pelarna i EU:s luftvårdspolitik lyckats minska utsläppen och koncentrationerna av flertalet luftföroreningar i Europa. Parlamentet erkänner att EU:s luftkvalitetsdirektiv visserligen varit bra genom att vi tack vare dem fått gemensamma luftkvalitetsnormer för EU och lättare kunnat utbyta uppgifter om luftkvaliteten, men att de endast delvis kunnat minska luftföroreningarna och deras skadeverkningar för hälsa, livskvalitet och miljö. Parlamentet påpekar att många medlemsstater fortfarande inte följer dagens luftkvalitetsnormer till fullo och inte gjort tillräckligt för att förbättra luftkvaliteten och minimera normöverskridandena, inte ens efter att kommissionen inlett överträdelseförfaranden och det utfärdats domstolsförelägganden om att luftkvalitetsdirektiven ska följas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att det nästan överallt på Europeiska unionens territorium konstaterats en ökning av antalet luftföroreningsbetingade sjukdomar, såsom astma, neurotoxiska sjukdomar och sjukdomar föranledda av hormonstörande ämnen. Detta påkallar inte bara en oinskränkt tillämpning av unionslagstiftningen, utan också att kommissionen snabbt och effektivt inleder överträdelseförfaranden såvida medlemsstaterna inte följer gällande lag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet inser att luftföroreningar inte känner några gränser och att det förekommer ett märkbart utbyte av luftföroreningar, såväl mellan medlemsstaterna som mellan EU-länder och tredjeländer, såsom det påpekats i den andra utsiktsrapporten om ren luft. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna inte kan åtgärda källor till luftföroreningar utanför sina gränser. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta vilken invecklad fråga luftföroreningarna är (där ingår ju sådant som uppkomsten av sekundära partiklar och global och EU-omfattande överföring av luftföroreningar) vid utarbetandet av en ny luftkvalitetspolitik, för att säkerställa ett integrerat helhetsperspektiv. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att luftkvalitetsdirektiven bygger på luftkvalitetsnormer som redan hunnit få 15 eller 20 år på nacken, och i vissa fall är åtskilligt svagare än Världshälsoorganisationens (WHO) nuvarande riktlinjer och de nivåer som föranleds av senaste vetenskapliga rön om påverkan på människors hälsa och miljöpåverkan. Parlamentet välkomnar åtagandet i den europeiska gröna given om att se över luftkvalitetsnormerna och uppmanar kommissionen att anpassa värdena för PM10, PM2,5, SO2 och O3 till WHO:s riktlinjer, samt värdena för bensen (C6H6) och bens[a]pyren till WHO:s referensvärden, genom att ändra lagstiftningen i luftkvalitetsdirektiven, efter att resultaten föreligger från en omfattande konsekvensbedömning ur synvinkel av hälsa, miljö, samhälle och ekonomi. Parlamentet framhåller att WHO:s riktlinjer håller på att ses över och att de helt snart kommer att offentliggöras. Parlamentet påpekar att EU:s luftkvalitetsnormer måste uppdateras så fort WHO:s nya riktlinjer blivit tillgängliga och att det måste tas med en skyldighet om regelbundet återkommande översyn av dem, utgående från senaste vetenskapliga och tekniska rön, så att de kommer att följa WHO:s regelbundet uppdaterade riktlinjer. Parlamentet uppmanar kommissionen att också beakta de senaste värdena för kritisk belastning till skydd av ekosystem, enligt vad som fastställs i konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att uppgifter som insamlats av Europeiska miljöbyrån ger vid handen att de flesta stadsborna i europeiska länder som övervakats under perioden mellan 2000 och 2015 är exponerade för koncentrationer som överstiger det årliga värde som rekommenderas i WHO:s riktlinjer, trots att utsläppen av PM10 minskat. Parlamentet anmodar kommissionen att föreslå lagstiftning i de fall där det finns luckor i nuvarande lagstiftning, och dessutom se efter vilka sidovinster som kunde göras inom andra områden av föroreningsproblematiken, till exempel i fråga om buller. Parlamentet anmodar kommissionen att undersöka vilka konsekvenser som inomhusluftförorening för med sig, tillsammans med lagstiftning mot alla relevanta källor till inomhusluftförorening. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet rekommenderar att de reviderade luftkvalitetsnormerna och övervakningskraven också, när så är lämpligt, utgående från en bedömning av vetenskapens senaste rön, bör täcka andra förorenande ämnen som det inte finns någon lagstiftning om och som påvisats skada hälsa och miljö inom EU, såsom ultrafina partiklar, sot, kvicksilver och ammoniak. Parlamentet framhåller att EU hyser ambitionen att leda omställningen till att jorden blir en hälsosam planet och påminner om att ifall EU vill bli en av de världsledande på detta område, då bör EU föregå med gott exempel genom att bland annat anta ambitiösa kvalitetsnormer för alla luftförorenande ämnen och se till att de följs. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att det stora flertalet överträdelseförfaranden som kommissionen hittills inlett handlar om överskridande av gränsvärden. Av detta framgår att gränsvärdena har varit de inslag i luftkvalitetsdirektiven, som det är lättast att tillse efterlevnaden av. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att de nuvarande målvärdena (för O3, As, Cd, Ni och bens[a]pyren) ska ersättas med gränsvärden. Parlamentet påpekar att normer som gäller på årsbasis gör det möjligt för toppbelastningar i fråga om föroreningshalter att passera obemärkt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en bevakningslista över ämnen eller föreningar som av hälsoskäl inger betänkligheter bland allmänheten eller på vetenskapligt håll, till exempel mikroplast, för att man ska kunna vidta åtgärder med anledning av nya rön om hur dessa alltmer aktuella föreningar och ämnen påverkar människors hälsa och förfara på lämpligaste sätt vid övervakningen av dem. |
| --- | --- |

8.

Att mäta luftföroreningar

| 9. | Europaparlamentet betonar att det måste garanteras att medlemsstaterna mäter luftkvaliteten på lämpliga ställen och vid utsläppskällorna, för att inte luftföroreningarna ska underskattas eller överskattas och för att resultaten ska bli representativa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina övervakningsnätverk för att de ska få veta mer om nivåerna av förorening på sitt territorium och att se efter vilken kvalitet dessa nätverk har, för att de ska kunna peka ut fall både av ihållande och av tillfällig luftförorening och vidta åtgärder för att lösa problematiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomdriva direktivets skyldigheter på den här punkten och se till att provtagningsplatserna är jämförbara och representativa för varje enskilt område, också genom att omedelbart stödja medlemsstaterna med att inrätta ett sammansatt system av fasta övervakningsplatser och modellering, vilket på frivillig grund kan kompletteras med passiva provtagningsplatser, så att representativa resultat kan garanteras och systeminbyggda brister kan undvikas. Stöd bör också ges till utbildning och anställande av experter och till säkerställande av större träffsäkerhet i samband med inspektioner, kontroll och övervakning, liksom till att det inrättas en plattform för utbyte av god praxis. Parlamentet betonar att nya experter måste utbildas på fortlöpande basis, också genom omskolning dels av personer som haft andra arbetsuppgifter och vill arbeta inom detta område, dels av unga arbetslösa. Parlamentet betonar att det också är möjligt att koncentrationerna av luftföroreningar underskattas, till följd av att medlemsstaterna själva får välja från vilka övervakningsplatser de rapporterar in uppgifter till EEA. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet vidgår att medlemsstaterna inrättat ett övervakningsnätverk för luftkvalitet utgående från gemensamma kriterier som fastställts i luftkvalitetsdirektiven. Nätverket omfattar över 4 000 övervakningsstationer och 16 000 provtagningsplatser. Parlamentet påpekar att bestämmelserna för var övervakningen ska förläggas omfattar ett flertal kriterier och erbjuder ett mått av handlingsfrihet, något som ofta leder till att övervakningsnäten i städerna inte anger var någonstans de högsta koncentrationerna av luftföroreningar förekommer, med åtföljande risk för att man inte lägger märke till när gränsvärden överskrids. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart vägleda medlemsstaterna med hjälp av en genomförandeakt i enlighet med artikel 28 i direktiv 2008/50/EG om hur de ska inrätta sina övervakningsnätverk. Parlamentet uppmanar kommissionen att i förslagen till reviderade luftkvalitetsdirektiv se över bestämmelserna för var övervakningsstationer och provtagningsplatser ska förläggas och införa nya bindande bestämmelser för detta ändamål, till exempel i form av att kommissionen vid behov antingen får kräva ytterligare övervakningsplatser för att luftföroreningarna ska mätas bättre eller fastställa ett minimiantal mätstationer per utsläppskälla (transporter, industri, jordbruk eller bostäder). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att ett effektivare övervakningsnätverk för luftkvalitet också måste kunna mäta hur större föroreningskällor påverkar luftkvalitetsnormerna i närbelägna byar och skyddade ekosystem och ge mera information om vilka föroreningar som görs till föremål för bedömning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram dels åtgärder till stöd för medlemsstaterna att investera i förbättrade övervakningsdatanät, inbegripet konstruktion av övervakningsstationer och utbildning och anställning av sakkunniga och analytiker, dels stöd till striktare tillsyn, kontroll och övervakning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas en kombination av fasta övervakningsplatser och modellering, vilket på frivillig grund kan kompletteras med passiva provtagningsplatser, eftersom det finns så många olika slag av föroreningar att det är svårt att greppa dem utgående från fasta övervakningsplatser. Parlamentet betonar att provtagning kan kompletteras med modellering av luftkvaliteten. Parlamentet påpekar därför att modellering av luftkvaliteten bör finnas med i luftkvalitetsdirektiven (med lämplig geografisk spridning) så att den blir ett tydligare inslag i arbetet med att bedöma luftkvaliteten. Parlamentet understryker vikten av realtidsdata om luftkvalitet. Parlamentet påpekar att kommissionen alltid bör beakta de modernaste tekniska mätsystemen, normerna och standarderna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att luftkvalitetsdirektiven visserligen innehåller en del bestämmelser om att minska luftföroreningarna på de ställen där människorna lider mest av dem eller där koncentrationerna är högst, men att det dock behövs ytterligare vägledning från kommissionen om var provtagningsplatserna ska förläggas för att ge ökad tyngd åt genomförandet av dessa bestämmelser. Parlamentet konstaterar att de mindre bemedlade socioekonomiska grupperna är mera utsatta för luftföroreningar, eftersom de med större sannolikhet bor nära källor till svåra föroreningar, både utomhus, såsom från trafiken och industriområden och inomhus, såsom från bostadsuppvärmning med lågvärdiga fasta bränslen. Parlamentet understryker här att människors exponering för luftföroreningar på ett lämpligare och bättre sätt måste återspelas i unionsrätten och uppmanar med kraft kommissionen att ta med nya indikatorer i luftkvalitetsindexen, såsom folktätheten kring övervakningsstationer och provtagningsplatser, för att på så sätt fastställa kriterier för ”allmänhetens exponering” och införa bestämmelser för hur övervakningsplatserna ska bli representativa, samt för delande av bästa praxis på detta område, såsom genom att det inrättas prioriterade områden för luftkvalitetsförbättring. Parlamentet betonar dock dels att dessa nya kriterier bör komma som tillägg till och inte ersätta gränsvärdena som hittills visat sig vara de normer som det går lättast att säkerställa efterlevnaden av, dels att samma luftkvalitetsnormer måste gälla i hela EU. |
| --- | --- |

14.

Vad man lärt av covid-19-krisen

| 15. | Europaparlamentet påpekar att covid-19-pandemin är ett exempel på de oupplösliga kopplingarna mellan människornas hälsa och ekosystemens hälsa. Parlamentet framhåller att man vid utformningen av ny politik måste ta med de lärdomar om luftföroreningar som covid-19-pandemin gett. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att nedstängningsåtgärderna för att hejda pandemins spridning ledde till en drastisk nedgång i trafik och industriverksamhet och således till att utsläppen och luftföroreningarna minskade som aldrig förut i hela Europa och koncentrationerna av förorenande ämnen kom att bli åtskilligt lägre än de lagfästa gränsvärden och WHO:s rekommendationer, vilket klart och tydligt visar hur människans verksamhet påverkar miljön. Parlamentet föreslår att alla åtgärder undersöks för att man ska förstå deras inverkan och konstaterar med beklagande att fortsatt exponering för luftföroreningar kan komma att förvärra inverkan av luftvägssjukdomar såsom covid-19. Parlamentet oroar sig över att föroreningarna kan återgå till tidigare nivåer eller, vad värre är, till ännu högre nivåer, och varnar för alla uppskov med eller annulleringar av lokala åtgärder som avser att minska luftföroreningar. Parlamentet framhåller att en avsevärd minskning av luftföroreningarna med tiden skulle bli till stor nytta för människors hälsa, liksom också för jordbruket och de naturliga ekosystemen. Parlamentet understryker därför att luftföroreningsbekämpning måste stå i centrum för EU:s återhämtningsplan, och att obligatoriska luftkvalitetskrav för EU, vilkas efterlevnad effektivt genomdrivs, är utslagsgivande för att människors hälsa ska kunna garanteras och deras motståndskraft mot framtida hälsohot förbättras. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna till en mera ambitiös luftvårdspolitik, också genom målinriktad användning av medel från EU:s facilitet för nationers återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-krisen visat att en minskning av trafiken med motorfordon, tillsammans med ändrade rörlighetsmönster, effektivt kan minska luftföroreningarna i städerna. Parlamentet anser därför att man bör arbeta för god praxis, såsom inköp i närbutiker, frivilligt distansarbete, elektronisk förvaltning eller förskjuten arbetstid. |
| --- | --- |

17.

Att främja framgångsrik lokal luftkvalitetspolitik

| 18. | Europaparlamentet påpekar att en tydlig tendens i riktning mot minskad luftförorening kan skönjas i huvudsak när olika slags politik genomförs tillsammans, och att konsekvens vid utformningen och genomförandet av lokal politik inom hela EU därför är av grundläggande vikt för att politiken ska lyckas. Parlamentet understryker att konsekvens inom politiken också förutsätter samarbete mellan olika myndigheter, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna till nära samarbete med nationella, regionala och lokala myndigheter härvidlag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta konsekventa och långsiktiga strategier för renare luft. Parlamentet uppmanar kommissionen att i luftkvalitetsdirektiven ta med nya lagbestämmelser för att inte lokal politik och lokala åtgärder som visat sig effektivt kunna förbättra luftkvaliteten ska kunna upphävas, utan att det dessförinnan gjorts en grundlig analys eller bedömning av dem. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens kontroll av luftkvalitetsdirektivens ändamålsenlighet, vilken offentliggjordes 2019. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna till ett snabbt och effektivare samarbete med nationella, regionala och lokala myndigheter för att främja efterlevnaden av luftkvalitetslagstiftningen, bland annat genom EU-finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tekniskt stöd och expertis till de nationella, regionala och lokala myndigheter som stöter på svårigheter vid verkställandet och genomförandet av luftkvalitetslagstiftningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att utarbeta och genomföra strategiska och evidensbaserade planer för hållbar rörlighet i städer, i syfte att uppnå en samordnad planering av strategier, incitament och subventioner, inriktade på de olika transportsektorerna och transportslagen och investeringar i hållbar och lättillgänglig kollektivtrafik, åtgärder för att förnya bilparken, investeringar i teknik för rena transportslag och kombinerad mobilitet, liksom åtgärder för infrastruktur för aktiv, delad och utsläppsfri rörlighet, lågutsläppszoner och system för fordonsladdning samt efterfrågerelaterade åtgärder, samt att öka medvetenheten bland allmänheten och satsa mer på kommunikationsinsatser kring EU:s roll när det gäller bekämpningen av luftföroreningar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att städerna måste bli hälsosammare och få åtskilligt renare luft. Parlamentet uppmanar de lokala myndigheterna till hållbar stadsplanering, exempelvis i form av att det inrättas gröna områden, fotgängarzoner och bilfria zoner i stadskärnorna och människor uppmuntras att gå till fots eller cykla, åka kollektivt, använda delade lösningar för hållbar rörlighet, varvid samexistensen med motorfordonstrafiken bör säkerställas. Parlamentet framhåller att breda och väl underhållna trottoarer och cykelvägar, som är fria från hinder och i huvudsak förlagts till gator av central betydelse för pendeltrafiken som inlemmats i det befintliga vägnätet samtidigt som de på ett betryggande sätt avskilts från körbanorna, kan ge incitament till aktiv samfärdsel, såsom cykel- eller gångtrafik. Parlamentet uppmanar med kraft de nationella, regionala och lokala myndigheterna att utgående från detta anta en ambitiös politik med ambitiösa åtgärder. Parlamentet anser att grunden för den långsiktiga stadsplaneringen bör bestå i ”femtonminutersstäder”, där man till fots eller via kollektivtrafiken kan komma till bostäder, arbetsplatser, offentliga tjänster och butiker. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att årligen prisbelöna de städer eller regioner som vidtagit de bästa åtgärderna för att med synlig verkan och konkreta resultat minska luftföroreningarna, för att lokala och nationella myndigheter ska sporras till ökad aktivitet och effektivitet, och att föra fram dessa åtgärder på europeisk nivå. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen i sin nyligen framtagna strategi för hållbar och smart rörlighet förespråkar ökad kollektivtrafik jämte gång- och cykeltrafik samt automatiserad, sammankopplad och multimodal mobilitet, i syfte att avsevärt minska transportutsläppen och trafikstockningarna, särskilt i städerna, och förbättra allmänhetens hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser särskilt investeringar i en väl utbyggd cyklingsinfrastruktur, särskilt i städerna, för att garantera alla oskyddade trafikanters säkerhet och göra cykling mer attraktivt som ett effektivt och hälsosamt sätt att pendla. Parlamentet framhåller att det måste bli lätt att byta mellan tåg och cykel för att det ska bli möjligt med hållbar pendling mellan stad och landsbygd. Vidare uppmuntrar parlamentet i detta syfte till en utvidgning av Europeiska nätet av cykelvägar. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att kollektivtrafiken, i synnerhet på landsbygden, ofta är föga attraktiv, oregelbunden och dyr. |
| --- | --- |

24.

EU:s luftvårdspolitiks inverkan på luftkvaliteten

| 25. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av kommissionens handlingsplan för nollföroreningar. Parlamentet erinrar om det nära sambandet mellan naturvård och luftkvalitet och framhåller att luftföroreningar är en belastning som kräver ett helhetsperspektiv, eftersom de blir till skada för livet i både mark och vatten till följd av eutrofiering och försurning. Parlamentet förvarnar om att eventuella nya åtgärder inte kommer att tjäna till någonting om inte luftkvaliteten åsätts den prioritet den förtjänar och integreras i all EU-politik, i linje med vetenskapens senaste rön och EU:s lagstiftning om utsläppskällor, exempelvis klimat-, energi-, transport-, industri-, jordbruks- och avfallshanteringslagstiftningen, samtidigt som man måste säkerställa att politiken inte motverkar sitt eget syfte och att bättre synergier råder mellan alla politikområden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att närmare samarbeta inom alla områden och på alla nivåer och att ta i beaktande alla tekniska lösningar med vars hjälp man kan minska utsläppen på ett teknikneutralt sätt, för att de lokala myndigheterna ska få hjälp med att slå in på en ambitiös om än utmaningsfylld väg, som leder i riktning mot nollutsläpp och renare luft. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påpekar det allt närmare sambandet mellan luftföroreningar och klimatförändringar, vilket framgår av att stigande temperaturer och oftare förekommande värmeböljor lett till ökade ozonhalter. Parlamentet anser att ett helhetsperspektiv på kampen mot luftföroreningar kan förenas med en analys från fall till fall av de särskilda egenskaperna hos varje enskilt förorenande ämne, till exempel i fråga om ozon, som är en färg- och luktlös gas som inte är en primär förorening och i fråga om vilket man måste vidta åtgärder för att minska de ozonbildande ämnena (NOx och VOC) på långsiktig basis. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna till effektivitetsprövning av all utsläppslagstiftning och åtstramning av den, och därvid se till att den genomförs på ett verkningsfullt sätt. Parlamentet understryker att det enda sättet att garantera ren luft är att minska utsläppen vid källan. Parlamentet förvarnar om att flertalet medlemsstater inte kommer att fullgöra de åtaganden om utsläppsminskning för 2020 och 2030 som förutsätts i direktivet om nationella utsläppstak. Parlamentet betonar att det behövs rigorösa åtgärder för att minska utsläppen från alla sektorer, framför allt från vägtransporter och sjöfart, luftfart, industrianläggningar, byggnader, jordbruk och energiproduktion. Parlamentet understryker att EU:s luftkvalitets- och utsläppsnormer måste göras till en del av EU:s handelspolitik för att inte föroreningarna ska förflyttas utanför Europa och de gränsöverskridande luftföroreningarna få ännu värre effekter på EU:s luftkvalitet. Parlamentet rekommenderar att det anslås lämpliga EU-medel till mål i fråga om ren luft för att medlemsstaterna ska få stöd för sina åtgärder. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt inleda överträdelseförfaranden för att utsläppsminskningsåtagandena enligt direktivet om nationella utsläppstak verkligen ska fullgöras. Parlamentet framhåller att EU:s sektorsövergripande utsläppsminskningsåtgärder klart och tydligt måste staka ut en väg i riktning mot nollutsläpp och noll föroreningar från de sektorer som berörs. Parlamentet efterlyser en konsekvent politik för lagstiftningen om utsläpp av växthusgaser och förorenande ämnen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar den flexibilitetsmekanism som i kommissionens rapport Den andra utsiktsrapporten om ren luft föreslagits för avsnitt 5 i direktivet om nationella utsläppstak. Parlamentet understryker att elva medlemsstater har begärt att få ändrade utsläppstak under 2018. Parlamentet uppmanar kommissionen att begränsa anpassningen av utsläppsinventeringen till vad som är absolut nödvändigt och att överväga om medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att kompensera för möjliga oförutsedda utsläpp från vissa branscher innan de ansöker om en anpassning av utsläppsinventeringen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att metanutsläppen inte regleras i EU:s luftföroreningslagstiftning och är inte specifikt reglerade inom EU:s klimatpolitik. Parlamentet välkomnar det nyligen offentliggjorda dokumentet om en EU-strategi för att minska metanutsläppen och uppmanar kommissionen att aktivt åtgärda behovet att minska metanutsläppen, särskilt från jordbruket och från avfall. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar med oro att medan utsläppen av de flesta luftförorenande ämnen oavbrutet minskar i Europeiska unionen fortsätter utsläppen av ammoniak (NH3), framför allt från jordbrukssektorn, att öka, så att de blir en utmaning för EU när EU söker uppnå sina gränsvärden för luftföroreningar. Parlamentet framhåller att i stadsområden står ammoniakutsläppen för cirka 50 % av de hälsoproblem som luftföroreningar orsakar och att ammoniak är en stor föregångare till partiklar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sina nationella strategiska planer inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken som en möjlighet att bekämpa luftföroreningar från jordbrukssektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att också inom direktivet om industriutsläpp (35) söka efter möjligheter att begränsa dessa utsläpp. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att den europeiska gröna given syftar till att minska EU:s miljöpåverkan, och att denna gröna giv, med tanke på industrins påtagliga bidrag till den sammanlagda miljöbelastningen, måste ge ett lämpligt bidrag till att målet om minskad miljöpåverkan faktiskt uppnås. Parlamentet oroar sig för att det byggs nya industrianläggningar vilkas kapacitet nätt och jämnt understiger gränsvärdena i direktivet om industriutsläpp, och att detta görs avsiktligt för att anläggningarna inte ska omfattas av direktivet. Parlamentet välkomnar här den aviserade översynen av direktivet om industriutsläpp, vilken syftar till att föroreningar från större industrianläggningar bättre ska kunna åtgärdas, samt för att gynna industriverksamhet med lägsta negativa miljöpåverkan och göra verksamheten fullständigt förenlig med EU:s miljö-, klimat- och energipolitik, samt med dess politik för en cirkulär ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att börja ålägga medlemsstaterna att göra uppgifterna om efterlevnad och tillstånd offentliga. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser här att det vore på sin plats att ta med andra sektorer i direktivet om industriutsläpp, samt att begränsa undantagen från direktivet till minsta möjliga, se över dagens bästa tillgängliga teknik, anta ett konsekvent resultatorienterat synsätt om att främja den minst miljöskadliga industriverksamheten och ta med bestämmelser för att sporra till framsteg i det skede då tillstånd beviljas eller i fasen för referensdokument för bästa tillgängliga teknik (Bref-dokument). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar de lokala myndigheterna att, också som ett led i sina luftkvalitetsplaner, genomföra informationskampanjer och system med incitament till byggnadsrenoveringar och till att gamla, ineffektiva och förorenande system för uppvärmning och nedkylning av bostäder byts ut, eftersom sådana system till stor del svarar för att luften förorenas med hälsoskadliga ämnen. Parlamentet menar att hållbar fjärrvärme kan bli ett bra alternativ till individuell bostadsuppvärmning som är utspridd och mycket ineffektiv. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att elproduktion med fasta bränslen kommer att vara den huvudsakliga källan till kvicksilverutsläpp i luften i Europa under en överskådlig framtid. Parlamentet välkomnar här de åtaganden som minst tio EU-medlemsstater har ingått om att fasa ut kol. Parlamentet uppmanar övriga EU-medlemsstater att fasa ut kol som energikälla senast 2030. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att de transportrelaterade utsläppen av de flesta föroreningar visserligen har minskat kraftigt under de senaste årtiondena, men att det kvarstår vissa särskilt utsatta områden i EU där luftföroreningarna är för höga – särskilt i stadsområden, där nästan en av sex invånare fortfarande exponeras för koncentrationer av luftföroreningar som överskrider EU:s luftkvalitetsnormer för vissa föroreningar. Parlamentet understryker att överdrivet höga nivåer av transportrelaterade luftföroreningar utgör en särskild hälsorisk för personer som bor i städer och i närheten av transportknutpunkter. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att vägtransporter är den största källan till utsläpp av kväveoxider i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram strikta EU-normer för bilars utsläpp av luftförorenande ämnen (framtida Euro 7-normer för lätta nyttofordon och Euro VII-normer för tunga fordon) på ett teknikneutralt sätt som inte diskriminerar mellan olika bränslen. Parlamentet understryker att de nya provningsförfarandena för fordon bör ses över, så att flera av de förorenande ämnen som tas upp i lagstiftningen mäts vid dem och de blir mera exakta och effektiva och för att kryphålen ska komma bort, så att det därmed säkerställs att utsläppsnormerna faktiskt följs vid verkliga körförhållanden. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker att marknaden för fordon med nollutsläpp eller låga utsläpp absolut måste få incitament och att medlemsstaterna likaså måste få vägledande rekommendationer, så att de uppmuntras genomföra en bred uppsättning incitament till utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, samtidigt som det säkerställs att dessa incitament går till de fordon som har de lägsta utsläppen vid verklig körning. Parlamentet betonar att tillgången och åtkomsten till laddningsinfrastruktur, både i privata och offentliga byggnader i enlighet med direktivet om byggnaders energiprestanda (36), och konkurrenskraften hos utsläppsfria och utsläppssnåla fordon är av avgörande betydelse för ökad acceptans bland konsumenterna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att bättre luftkvalitet i särskilt utsatta områden ovillkorligen kräver en övergång till ett transportsystem och en utformning på rörlighetsinfrastrukturen som präglas av ökad hållbarhet och minskade utsläpp och som syftar till att minska trafikstockningarna, särskilt i städerna, samtidigt som alla tillgängliga medel används på effektivast möjliga sätt och med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen och tekniska innovationerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att utföra regelbundna kvalitetskontroller av sin transportinfrastruktur för att se efter var det behövs trängselminskning och optimering samt att vidta lämpliga åtgärder på dessa områden för att göra luftkvaliteten till en fristående prioritering, bland annat med hjälp av tillgängliga EU-medel och genom att inrikta sig bättre på de huvudsakliga finansieringsmekanismerna, till exempel Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar åter vikten av en betydande trafikomställning bort från vägtransporter och till mindre förorenande transportslag, till exempel kombinerad transport, inre vattenvägar och järnväg, varvid man i synnerhet bör använda sig av Europaåret för järnvägen 2021. Parlamentet framhåller i detta sammanhang det akuta behovet av att förbättra och modernisera järnvägsinfrastrukturen genom att till fullo genomföra det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS), avlägsna flaskhalsar och slutföra saknade delar av nätet, särskilt inom ramen för det transeuropeiska transportnätet, samt av att ytterligare underlätta och uppmuntra till intermodalitet och multimodalitet. Vad gäller sista milen-sträckor och medellånga sträckor anser parlamentet att detta förhållningssätt bör kombineras med åtgärder för att vägtransporterna ska bli effektivare och hållbarare. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att det effektivaste sättet att minska luftföroreningarna från vägtransporter är att främja övergången från konventionellt bränsle till renare alternativa bränslen, i enlighet med direktiv 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (37). Parlamentet menar att den kommande översynen av förordning (EU) 2019/631 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon (38) kommer att påskynda spridningen av utsläppsfria och utsläppssnåla fordon. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att trygga en bättre efterlevnad av utsläppsnormerna enligt gällande lagstiftning samt att skapa medvetenhet om möjligheterna att anpassa begagnade bilar till miljönormerna, till exempel med hjälp av eftermodifiering. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar att kombinerade godstransporter bidrar till att minska utsläppen från transporterna genom att främja en övergång från vägtransporter av gods till utsläppssnålare transportsätt, till exempel utsläppsfria flodfartskorridorer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker att man måste ta hänsyn till strukturella begränsningar som kan påverka införandet av alternativa transportslag i de yttersta randområdena och på öar. Parlamentet uppmanar kommissionen och förvaltningarna i de yttersta randområdena att utarbeta en handlingsplan som syftar till att skapa incitament och specifik finansiering för transporterna i dessa regioner. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet framhåller att sjöfartens luftföroreningar orsakar över 50 000 dödsfall varje år i EU och måste därför minskas ytterligare (39). Parlamentet betonar att EU måste anta lämpliga och effektiva lagstiftningsåtgärder för sjöfarten. Parlamentet uppmärksammar att hamnstäder som drabbas av ytterligare föroreningar från sjöfart, lyftkranar, kryssningstrafik och olika transportfordon måste göra något åt detta ifall de vill förbättra sin luftkvalitet. Parlamentet påtalar med oro att sjöfarten kommer att bli ännu värre för luftkvaliteten, i takt med att sektorn expanderar. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt fullgöra sitt åtagande om att reglera hamntillträdet för de mest förorenande fartygen och ålägga fartyg invid kaj att använda tillbudsstående laddnings- och tankningsinfrastruktur, såsom landström, för att minska utsläppen av föroreningar, till skydd för kustområdena och deras invånare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra en norm för ”nollutsläpp vid kaj” i alla europeiska hamnar. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att utsläppskontrollområden är viktiga för att luftföroreningar från fartyg ska kunna begränsas och bidrar till att motverka klimatförändringarna, eftersom de minskar skadeverkningarna för människors hälsa och för havens biologiska mångfald. Parlamentet vill därför att utsläppskontrollområdena ska utvidgas till alla EU:s havsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna till strikt kontroll av utsläppskontrollområdena på sina territorialvatten. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet framhåller luftfartens inverkan på luftföroreningarna, med därav följande hälsoskador. Parlamentet påminner i detta hänseende om att elförsörjning till stationära flygplan på flygplatser kan förbättra luftkvaliteten och riktar därför en kraftfull uppmaning till medlemsstaterna om att säkerställa att de i sina nationella policyramar tar hänsyn till behovet av att installera elförsörjning på flygplatser i enlighet med direktiv 2014/94/EU. |
| --- | --- |

47.

Luftkvalitetsplaner

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att luftkvalitetsplanerna, som är ett centralt krav i luftkvalitetsdirektiven, ofta inte särskilt effektivt ger förväntade resultat, om inte medlemsstaterna följer luftkvalitetsnormerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med hjälp av en genomförandeakt, så snart som möjligt, i enlighet med artikel 28 i direktiv 2008/50/EG, fastställa en uppsättning minimikriterier och exempel på bästa praxis för både utarbetandet och genomförandet av luftkvalitetsplaner, för att säkerställa att det i luftkvalitetsplanerna fastställs tidsbegränsade åtgärder som motsvarar de föroreningsproblem de ska åtgärda. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera att det finns tillräckliga anslag för att planerade åtgärder kan genomföras och att det tas med tillförlitliga minskningsberäkningar för att mäta genomförandet. Parlamentet anser att det är en fara för effektiviteten i luftkvalitetsplanerna att det tar så lång tid i dagens läge att utarbeta dem, och anser att dessa planer bör bli bättre målinriktade och koncentrera sig på resultatorienterade åtgärder på kort och medellång sikt, samt åtgärda utsläpp från huvudsakliga föroreningskällor som identifierats. Parlamentet påpekar att om det vidtogs mera harmoniserade och jämförbara åtgärder i alla medlemsstaterna skulle åtgärderna bli både effektivare och mera allmänt accepterade. Parlamentet framhåller att de kommunala och lokala myndigheterna är viktiga för utarbetandet och genomförandet av luftkvalitetsplaner, eftersom luftföroreningar har lokala drivkrafter och får lokala konsekvenser. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna sammanställer offentliga årsrapporter om alla förorenande ämnen som omfattas av luftkvalitetsdirektiven, och årligen rapporterar till kommissionen i enlighet med artikel 27 i direktiv 2008/50/EG. Parlamentet beklagar att luftkvalitetsdirektiven varken ålägger medlemsstaterna att rapportera till kommissionen om genomförandet av luftkvalitetsplanerna, eller att uppdatera dem när nya åtgärder antas eller när framstegen varit otillräckliga. Parlamentet påpekar dessutom att kommissionen varken analyserar eller ger någon respons på de luftkvalitetsplaner som lämnats in eller på åtgärderna i dem. Parlamentet konstaterar att om medlemsstaterna fick rejäl och kritisk respons på de luftkvalitetsplaner de lämnat in skulle detta hjälpa dem att utforma bättre luftkvalitetsplaner med effektivare åtgärder, och även kunna förhindra att luftkvalitetsdirektiven inte efterlevs. Parlamentet uppmanar kommissionen att slå fast ett mer insynsvänligt och lyhört system för informationsutbyte och för det årliga kravet på rapporter om genomförandet av luftkvalitetsplanerna, tillsammans med ett förfarande för utvärdering av de luftkvalitetsplaner som inlämnats, för att säkerställa att medlemsstaternas åtgärder snabbt och effektivt kan förbättra luftkvaliteten. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar vikten av att det på lokal och regional nivå finns tillräcklig expertis och tillräckliga resurser för framtagandet av luftkvalitetsplaner samt för urvalet, genomförandet och utvärderingen av luftvårdsåtgärder. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av ökad medvetenhet om tillgänglig finansiering samt tillgängliga tekniska resurser och flexibla alternativ som kan skräddarsys efter lokala och regionala förhållanden. |
| --- | --- |

50.

Verkställigheten av luftkvalitetsdirektiven.

| 51. | Europaparlamentet förvarnar om att i februari 2021 var fortfarande 31 överträdelseförfaranden anhängiga mot 20 medlemsstater för överträdelser av luftkvalitetsdirektiven. Parlamentet inser att vissa av dessa överträdelseförfaranden pågått sedan 2009 och att, trots överträdelseförfaranden, överskridanden av föroreningskoncentrationerna fortfarande inträffar i medlemsstaterna. Parlamentet anser att medlemsstater som ständigt och systematiskt överskrider luftkvalitetsnormerna visar sig sakna beredvillighet att anta effektivare åtgärder till skydd för sina invånares hälsa och för miljön, och i dagens läge inte heller har ett effektivt förfarande för att genomdriva normefterlevnad. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se över det nuvarande förfarandet för genomdrivande av att luftkvalitetsdirektiven efterlevs. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet oroar sig över att direktivet om nationella utsläppstak inte genomförs. Parlamentet slår larm om att inga överträdelseförfaranden inletts sedan 2010 om att utsläpp överskridit utsläppstaken i direktivet om nationella utsläppstak, till och med fast tre medlemsstater aldrig rapporterat ammoniakutsläpp som underskridit deras utsläppstak. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta rättsliga åtgärder så fort den får veta att EU:s lagstiftning om luftkvalitet inte följs och att snabbt följa upp med hänskjutanden till domstolen och påföljder om överträdelse fastställs. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet ta fram tydliga och heltäckande översikter av pågående överträdelseförfaranden, och att utan dröjsmål offentliggöra sin skriftväxling med medlemsstater som inte följer gällande lag. Parlamentet uppmanar kommissionen att ställa till förfogande de anslag som behövs för att säkerställa en snabb uppföljning om medlemsstater inte rättat sig efter gällande lag. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet påminner dessutom om att revisionsrätten i sin särskilda rapport 23/2018 om luftföroreningar också pekar på det stora antalet överträdelseförfaranden rörande gränsvärden för luftkvalitet och bevisen på stora brister i genomförandet av luftkvalitetslagstiftningen runt om i unionen. Parlamentet konstaterar att dessa brister i genomförandet blir allt större under årens gång, inte minst på grund av de återkommande långa fördröjningarna inom de olika etapperna av överträdelseförfarandena – vanligtvis mellan sex och åtta år. Parlamentet anser att den period på två år som kommissionen har på sig att meddela ett överskridande av gränsvärden är för lång för ett snabbt verkställande. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre genomföra gällande lagstiftning, såsom det förutsätts i Europeiska unionens domstols domar. |
| --- | --- |

55.

Att förbättra informationen till allmänheten samt dess medvetenhet och medverkan

| 56. | Europaparlamentet anser att en upplyst och medveten allmänhet är utslagsgivande för att luftföroreningar ska kunna åtgärdas och för att medborgarna direkt ska kunna medverka i arbetet för bättre luftkvalitet. Parlamentet uppmärksammar att luftkvalitetsindexen definieras på olika sätt i olika medlemsstater, regioner och städer, och att det för vissa förorenande ämnen saknas informations- och larmtrösklar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att fastställa ett standardiserat system för klassificering av luftkvalitet i hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och av frågan berörda regionala och lokala myndigheter att starta program för underlättande av investeringar i bättre luftkvalitet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att den information som medlemsstaterna ger om hur luftföroreningar kan påverka hälsan är knapphändig, otydlig och inte lätt för allmänheten att få tag på. Parlamentet konstaterar dock att medlemsstaternas praktiska genomförande av sina skyldigheter enligt luftkvalitetsdirektiven utvecklats i en positiv riktning, till den del det gäller information av allmänheten om hur det är ställt med luftkvaliteten. Parlamentet yrkar på en ytterligare harmonisering av den luftkvalitetsinformation som finns att tillgå för allmänheten, på alla nivåer i medlemsstaterna och regionerna, varvid det samtidigt bör tillses att det går lätt att få tag på exakt information i realtid om luftkvaliteten. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och relevanta regionala och lokala myndigheter dels att dra i gång informationskampanjer för allmänheten och kampanjer för ökat allmänt medvetande om till exempel olika slags luftförorenande ämnen och deras påverkan på människors hälsa eller befintliga luftföroreningsnivåer på territoriet, där det också ska ingå information till utsatta grupper, dels att offentliggöra rangordningar av de bästa och sämsta framsteg som gjorts av luftkvalitetszonerna. Parlamentet anser att kampanjer för ökat medvetande om vilka förödande konsekvenser luftföroreningar får i närheten av källorna till dem, i förening med installation av informationstavlor om luftkvaliteten, också vore ägnade att förbättra allmänhetens medvetenhet och driva på en beteendeförändring som kan bidra till bättre luftkvalitet. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra och arbeta för verktyg som uppmuntrar allmänhetens deltagande i genomförandet av luftkvalitetsdirektiven, till exempel att medlemsstaterna tar fram ett online-redskap och/eller en app som upplyser medborgarna om luftkvaliteten och dess konsekvenser för människors hälsa, ger dem möjlighet att kräva luftövervakningsstationer eller provtagningsplatser, rapporterar om överträdelser av reglerna för luftkvalitet eller ger respons till kommissionen om frågor som berör medlemsstaternas luftkvalitetsåtgärder. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet understryker att organisationer i det civila samhället, miljöaktivister och undersökande journalister tack vare sin nära och direkta tillgång till uppgifter på fältet spelar en avgörande roll för främjandet och kontrollen av genomförandet av luftkvalitetslagstiftningen och därför måste göras fullständigt delaktiga i samråden. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att uppdatera luftkvalitetsdirektiven, så att de kommer att innefatta uttryckliga bestämmelser som garanterar medborgarna tillgång till rättslig prövning i linje med Århuskonventionen, och uppmanar rådet att underlätta genomförandet av konventionen, något som är särskilt viktigt när rådet fungerar som lagstiftare. |
| --- | --- |

60.

Andra rekommendationer

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att lagstifta om inomhusluftkvalitet, antingen skilt för sig, eller som ett led i lagstiftningen om miljöhållbara byggnader, så att inomhusluftkvaliteten i slutna utrymmen, åtminstone i offentliga och kommersiella fastigheter omfattas. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet anser att resultaten från övervakningsnätverket genomgripande måste analyseras och att årsrapporter måste sammanställas. Dessa rapporter ska vara allmänt tillgängliga och där ska ingå analyser av rums- och tidsdata samt bedömningar av konsekvenserna för livskvaliteten och ekosystemen, åtföljda av rekommendationer för hur man ska åtgärda eventuella fall av kronisk eller momentan luftförorening som upptäckts. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet tycker att medlemsstaterna bör försöka se till att exemplen från städer som uppvisat god praxis inom detta område följs av andra städer överlag, genom att de tillämpar beredskaps- eller krisplaner som ska aktiveras så snart som möjligt när det förutsägs eller faktiskt förekommer höga koncentrationer av folkhälsofarliga förorenande gaser och partiklar. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet framhåller vikten av att förbättra transportarbetarnas arbetsförhållanden genom att bättre skydda arbetstagare som dagligen exponeras för höga halter av luftföroreningar och giftiga gaser samt genom att investera i deras omskolning, kompetenshöjning och fortbildning. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att innovation och forskning kring lågutsläppsteknik och utsläppsminskade teknik kommer att bidra till minskade utsläpp inom alla sektorer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att högakta principen om teknikneutralitet. Parlamentet betonar att det behövs innovativa lösningar, såsom filtreringssystem i fordon och på gator, förnyelse av fordonsparker och liknande initiativ. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att luftkvalitetspolitiken tryggar innovationen och konkurrenskraften inom de berörda sektorerna, samtidigt som man eftersträvar att förverkliga nollutsläppsambitionerna. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta stödja forum och uppmuntra samråd med andra länder, såsom ett led i arbetet med att peka ut effektiva lösningar och underlätta genomförandet av sådan europeisk, nationell och lokal politik där det strävas efter acceptabla luftkvalitetsnormer. |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  EUT L 152, 11.6.2008, s. 1.

(2)  EUT L 23, 26.1.2005, s. 3.

(3)  EUT L 344, 17.12.2016, s. 1.

(4)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 86.

(5)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 50.

(6)  EUT L 334, 17.12.2010, s. 17.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2020)0201.

(8)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 23.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2019)0078.

(10)  EUT C 324, 1.10.2020, s. 35.

(11)  Världshälsoorganisationen: Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease. Världshälsoorganisationen, Geneve, 2016.

(12)  EEA:s rapport nr 09/2020 av den 23 november 2020Air quality in Europe — 2020 report.

(13)  Chen, H. et al. Living near major roads and the incidence of dementia, Parkinson’s disease, and multiple sclerosis: a population based cohort study. Ingår i The Lancet, vol. 389, nr 10070, Elsevier Ltd., 2017, s. 718–726.

(14)  Guxens, M. et al. Air Pollution Exposure During Fetal Life, Brain Morphology, and Cognitive Function in School-Age Children. Ingår i Biological Psychiatry, vol. 84, nr 4, Elsevier Inc., 2018, ss. 295–303.

(15)  Lim, C. C. et al. Association between long-term exposure to ambient air pollution and diabetes mortality. Ingår i US Environmental Research, vol. 165, Elsevier Inc., 2018, ss. 330–336.

(16)  EEA, Air pollution: how it affects our health. EEA, Köpenhamn, 2020, https://www.eea.europa.eu/themes/air/health-impacts-of-air-pollution.

(17)  Studien från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet i januari 2021: Air pollution and COVID-19. Including elements of air pollution in rural areas, indoor air pollution, vulnerability and resilience aspects of our society against respiratory disease, social inequality stemming from air pollution.

(18)  Världshälsoorganisationen Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease. Världshälsoorganisationen, Geneve, 2016.

(19)  Eurostats statistikbok av den 7 september 2016Urban Europe – Statistics on cities, towns and suburbs.

(20)  Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport nr 09/2020 av den 23 november 2020Air quality in Europe — 2020 report.

(21)  Khomenko, S. et al. Premature mortality due to air pollution in European cities: a health impact assessment. Ingår i The Lancet Planetary Health, Elsevier Inc., 2021.

(22)  Europaparlamentets utredningstjänsts (EPRS) bedömning av den 18 januari 2021 av genomförandet på EU-nivå EU policy on air quality: implementation of selected EU legislation, s. 26.

(23)  Amann, M. et al. Support to the development of the Second Clean Air Outlook – Specific Contract 6 under Framework Contract ENV.C.3/FRA/2017/0012 (Final Report), Europeiska kommissionen, Bryssel, 2020.

(24)  Eurostat, Air pollution statistics – emission inventories, Eurostat, Luxemburg, 2020, www.ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Air_pollution_statistics _-_emission_inventories&oldid=403107.

(25)  COM(2021)0003.

(26)  WHO:s regionkontor för Europa i Köpenhamn Air Quality Guidelines for Europe. Ingår i European Series, vol. 2, Världshälsoorganisationen, Geneve, 2000.

(27)  Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport nr 09/2020 av den 23 november 2020Air quality in Europe — 2020 report.

(28)  EEA:s indikatorbedömning av den 23 februari 2018Emissions of primary PM2,5 and PM10particulate matter.

(29)  EEA:s datavisualisering av den 18 juni 2015Sector share of sulphur oxides emissions. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/daviz/sector-share-of-sulphur-oxides-emissions#tab-chart_1.

(30)  EEA:s datavisualisering av den 18 juni 2015Sector share of nitrogen oxides emissions. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/daviz/sector-share-of-nitrogen-oxides-emissions#tab-chart_1.

(31)  EEA:s rapport av den19 september 2018Mercury in Europe’s environment. A priority for European and global action.

(32)  Campling, P. et al. Specific evaluation of emissions from shipping including assessment for the establishment of possible new emission control areas in European Seas, Flemish Institute for Technological Research NV, Mol, 2013.

(33)  Cofala, J. et al. The potential for cost-effective air emission reductions from international shipping through designation of further Emission Control Areas in EU waters with focus on the Mediterranean Sea, International Institute for Applied Systems Analysis, Laxenburg, 2018.

(34)  SWD(2019)0427,

(35)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

(36)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, 18.6.2010, s. 13).

(37)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 av den 17 april 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon och om upphävande av förordningarna (EG) nr 443/2009 och (EU) nr 510/2011 (EUT L 111, 25.4.2019, s. 13).

(39)  Brandt, J., Silver, J. D., and Frohn, L. M. Assessment of Health-Cost Externalities of Air Pollution at the National Level using the EVA Model System, CEEH Scientific Report No 3, 2011.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/80 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/80

---

P9_TA(2021)0108

En ny EU–Afrika-strategi

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om en ny EU–Afrika-strategi – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (2020/2041(INI))

(2021/C 494/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25, 26 och 27 september 2015 och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, liksom de 17 målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25, 26 och 27 september 2015 och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, liksom de 17 målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Addis Abeba-agendan från 2015 om utvecklingsfinansiering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Addis Abeba-agendan från 2015 om utvecklingsfinansiering,

| — | med beaktande av det nya europeiska samförståndet om utveckling Vår värld, vår värdighet, vår framtid, som undertecknades den 7 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya europeiska samförståndet om utveckling Vår värld, vår värdighet, vår framtid, som undertecknades den 7 juni 2017,

| — | med beaktande av Parisavtalet från 2015 om klimatförändring (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet från 2015 om klimatförändring (Parisavtalet),

| — | med beaktande av Agenda 2063, som Afrikanska unionen (AU) antog den 31 januari 2015 vid det 24:e ordinarie sammanträdet för Afrikanska unionens stats- och regeringschefer i Addis Abeba, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2063, som Afrikanska unionen (AU) antog den 31 januari 2015 vid det 24:e ordinarie sammanträdet för Afrikanska unionens stats- och regeringschefer i Addis Abeba,

| — | med beaktande av den gemensamma Afrika–EU-strategin, som antogs i Lissabon den 9 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma Afrika–EU-strategin, som antogs i Lissabon den 9 december 2007,

| — | med beaktande av Abidjanförklaringen, resultatet av det fjärde ungdomstoppmötet mellan Afrika och Europa, som antogs den 11 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Abidjanförklaringen, resultatet av det fjärde ungdomstoppmötet mellan Afrika och Europa, som antogs den 11 oktober 2017,

| — | med beaktande av slutsatserna från det femte toppmötet mellan Afrikanska unionen och Europeiska unionen i Abidjan den 29–30 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det femte toppmötet mellan Afrikanska unionen och Europeiska unionen i Abidjan den 29–30 november 2017,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2018 med titeln Meddelande om en ny allians mellan Afrika och EU för hållbara investeringar och arbetstillfällen: Nästa steg i vårt partnerskap för investeringar och arbetstillfällen (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2018 med titeln Meddelande om en ny allians mellan Afrika och EU för hållbara investeringar och arbetstillfällen: Nästa steg i vårt partnerskap för investeringar och arbetstillfällen (COM(2018)0643),

| — | med beaktande av slutsatserna från de fyra arbetsgrupper för den digitala ekonomin, energi, transporter respektive jordbruk som inrättats inom ramen för den nya alliansen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från de fyra arbetsgrupper för den digitala ekonomin, energi, transporter respektive jordbruk som inrättats inom ramen för den nya alliansen,

| — | med beaktande av den gemensamma kommunikén av den 27 februari 2020 från det tionde sammanträdet med ledamöterna från Europeiska kommissionen och Afrikanska unionens kommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma kommunikén av den 27 februari 2020 från det tionde sammanträdet med ledamöterna från Europeiska kommissionen och Afrikanska unionens kommission,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik med titeln Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004) och rådets slutsatser i ärendet av den 30 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik med titeln Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004) och rådets slutsatser i ärendet av den 30 juni 2020,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter och Maputoprotokollet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter och Maputoprotokollet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om barnets rättigheter av den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om barnets rättigheter av den 20 november 1989,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020-2024, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020-2024,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 13 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 13 december 2006,

| — | med beaktande av EU:s handikappstrategi för 2010–2020 och EU:s förstärkta agenda om rättigheter för personer med funktionsnedsättning för 2020–2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handikappstrategi för 2010–2020 och EU:s förstärkta agenda om rättigheter för personer med funktionsnedsättning för 2020–2030,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens strategi för jämställdhet och kvinnors egenmakt för 2018–2028, som antogs i juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens strategi för jämställdhet och kvinnors egenmakt för 2018–2028, som antogs i juli 2016,

| — | med beaktande av EU:s andra handlingsplan för jämställdhet (GAP II – Jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s andra handlingsplan för jämställdhet (GAP II – Jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020),

| — | med beaktande av avtalet om upprättande av det kontinentala frihandelsområdet i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om upprättande av det kontinentala frihandelsområdet i Afrika,

| — | med beaktande av 2019 års rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation med titeln The State of the World’s Biodiversity for Food and Agriculture, och dess rapport om tillståndet för världens skogar från 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation med titeln The State of the World’s Biodiversity for Food and Agriculture, och dess rapport om tillståndet för världens skogar från 2016,

| — | med beaktande av den globala bedömningsrapporten från maj 2019 från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) om biologisk mångfald och ekosystemtjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala bedömningsrapporten från maj 2019 från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) om biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

| — | med beaktande av Sendai-ramverket för katastrofriskreducering för 2015–2030, som antogs av FN den 18 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sendai-ramverket för katastrofriskreducering för 2015–2030, som antogs av FN den 18 mars 2015,

| — | med beaktande av de särskilda rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, om klimatförändringar och mark och om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de särskilda rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, om klimatförändringar och mark och om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 med titeln Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 med titeln Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030, som offentliggjordes den 20 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030, som offentliggjordes den 20 maj 2020,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings beslut att utropa åren 2019–2028 till decenniet för familjejordbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings beslut att utropa åren 2019–2028 till decenniet för familjejordbruk,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 2 maj 2017, Digital4Development: mainstreaming digital technologies and services into EU Development Policy (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 2 maj 2017, Digital4Development: mainstreaming digital technologies and services into EU Development Policy (SWD(2017)0157),

| — | med beaktande av FN:s globala flyktingpakt, som antogs den 17 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala flyktingpakt, som antogs den 17 december 2018,

| — | med beaktande av FN:s globala pakt för säker, ordnad och reguljär migration, som antogs den 19 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala pakt för säker, ordnad och reguljär migration, som antogs den 19 december 2018,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens konvention om skydd och stöd till internflyktingar i Afrika (Kampalakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens konvention om skydd och stöd till internflyktingar i Afrika (Kampalakonventionen),

| — | med beaktande av det internationella årtiondet för människor av afrikansk härstamning (2015–2024) som har proklamerats av FN, och i synnerhet pelaren ”erkännande”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella årtiondet för människor av afrikansk härstamning (2015–2024) som har proklamerats av FN, och i synnerhet pelaren ”erkännande”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2013Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2013Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet (COM(2013)0280),

| — | med beaktande av Europeiska unionens råds årsrapport 2019 till Europeiska rådet om EU:s mål för utvecklingsbiståndet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens råds årsrapport 2019 till Europeiska rådet om EU:s mål för utvecklingsbiståndet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 med titeln EU–Afrika-strategin: en satsning på utveckling (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 med titeln EU–Afrika-strategin: en satsning på utveckling (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2015 om de lokala myndigheternas roll i utvecklingsländer när det gäller utvecklingssamarbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2015 om de lokala myndigheternas roll i utvecklingsländer när det gäller utvecklingssamarbete (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2018 om digitalisering för utveckling: minska fattigdomen med hjälp av teknik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2018 om digitalisering för utveckling: minska fattigdomen med hjälp av teknik (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om protesterna mot rasism till följd av George Floyds död (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om protesterna mot rasism till följd av George Floyds död (4),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 27 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 27 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) (5),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om förbindelserna mellan EU och staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna), särskilt resolutionerna från den 4 oktober 2016 (6), den 14 juni 2018 (7) och den 28 november 2019 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om förbindelserna mellan EU och staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna), särskilt resolutionerna från den 4 oktober 2016 (6), den 14 juni 2018 (7) och den 28 november 2019 (8),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling samt utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling samt utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0017/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0017/2021), och av följande skäl:

| A. | Det kommande toppmötet mellan EU och AU bör innebära en nystart för partnerskapet och leda till en gemensam strategi tillsammans med konkreta åtgärder inför våra gemensamma utmaningar och möjligheter i linje med de internationella åtaganden som gjorts inom ramen för Agenda 2030 och Parisavtalet. |
| --- | --- |

A.

Det kommande toppmötet mellan EU och AU bör innebära en nystart för partnerskapet och leda till en gemensam strategi tillsammans med konkreta åtgärder inför våra gemensamma utmaningar och möjligheter i linje med de internationella åtaganden som gjorts inom ramen för Agenda 2030 och Parisavtalet.

| B. | Det är avgörande att länderna investerar mer i systematisk insamling av korrekta och jämförbara disaggregerade uppgifter, i syfte att ta reda på var och vilka intersektionaliteter som finns, för att fastställa hur de ska hanteras, och att analysera huruvida resultaten av de genomförda åtgärderna inom ramen för den här strategin har en positiv inverkan på alla, inbegripet dem som har halkat efter mest. I linje med mål 17.18 för hållbar utveckling bör data delas upp efter inkomst, kön, ålder, ras, etnicitet, migrantstatus, funktionsnedsättning och geografiskt läge. |
| --- | --- |

B.

Det är avgörande att länderna investerar mer i systematisk insamling av korrekta och jämförbara disaggregerade uppgifter, i syfte att ta reda på var och vilka intersektionaliteter som finns, för att fastställa hur de ska hanteras, och att analysera huruvida resultaten av de genomförda åtgärderna inom ramen för den här strategin har en positiv inverkan på alla, inbegripet dem som har halkat efter mest. I linje med mål 17.18 för hållbar utveckling bör data delas upp efter inkomst, kön, ålder, ras, etnicitet, migrantstatus, funktionsnedsättning och geografiskt läge.

| C. | Afrikas intressen och prioriteringar, som uttrycks bland annat inom ramen för Agenda 2063, måste spela en central roll i omformningen av våra förbindelser. |
| --- | --- |

C.

Afrikas intressen och prioriteringar, som uttrycks bland annat inom ramen för Agenda 2063, måste spela en central roll i omformningen av våra förbindelser.

| D. | I Afrika bor världens yngsta befolkning och där finns några av världens mest bräckliga stater. Varje månad kommer omkring en miljon afrikaner in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

D.

I Afrika bor världens yngsta befolkning och där finns några av världens mest bräckliga stater. Varje månad kommer omkring en miljon afrikaner in på arbetsmarknaden.

| E. | Det mervärde som EU tillför i sitt partnerskap med Afrika är beroende av EU:s förmåga att kombinera interkontinental dialog med ett kontextkänsligt tillvägagångssätt som tar hänsyn till de olika lokala och regionala särdragen, partnerländernas behov och befintliga sociala strukturer samt unionens vilja att tillsammans med Afrika bygga upp en långsiktig vision som bygger på delade värden, ömsesidiga intressen och en vitalisering av multilateralismen. |
| --- | --- |

E.

Det mervärde som EU tillför i sitt partnerskap med Afrika är beroende av EU:s förmåga att kombinera interkontinental dialog med ett kontextkänsligt tillvägagångssätt som tar hänsyn till de olika lokala och regionala särdragen, partnerländernas behov och befintliga sociala strukturer samt unionens vilja att tillsammans med Afrika bygga upp en långsiktig vision som bygger på delade värden, ömsesidiga intressen och en vitalisering av multilateralismen.

| F. | Lokalt är tillgång till anständiga arbets- och levnadsvillkor viktig för att minska trenden att migrera. |
| --- | --- |

F.

Lokalt är tillgång till anständiga arbets- och levnadsvillkor viktig för att minska trenden att migrera.

| G. | 2018 utgjorde råvaror 49 % av EU:s totala import från Afrika. Utvinningssektorn är den viktigaste för utländska direktinvesteringar i Afrika. |
| --- | --- |

G.

2018 utgjorde råvaror 49 % av EU:s totala import från Afrika. Utvinningssektorn är den viktigaste för utländska direktinvesteringar i Afrika.

| H. | Säkerhet, rättsstatliga principer och god samhällsstyrning är förutsättningar för ekonomisk tillväxt och investeringar. Den ekonomiska tillväxten och investeringarna måste vara hållbara och gå hand i hand med en bekämpning av klyftorna genom omfördelningspolitik, förstärkning av humankapitalet, rättvisa, politiskt deltagande, sociala trygghetssystem och åtgärder för att genomföra målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

H.

Säkerhet, rättsstatliga principer och god samhällsstyrning är förutsättningar för ekonomisk tillväxt och investeringar. Den ekonomiska tillväxten och investeringarna måste vara hållbara och gå hand i hand med en bekämpning av klyftorna genom omfördelningspolitik, förstärkning av humankapitalet, rättvisa, politiskt deltagande, sociala trygghetssystem och åtgärder för att genomföra målen för hållbar utveckling.

| I. | Fred och säkerhet är viktiga förutsättningar för att uppnå långsiktig hållbar utveckling samt främja stabilisering och starka institutioner på lokal, regional och nationell nivå, och krävs för att förbättra levnadsvillkoren samt uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

I.

Fred och säkerhet är viktiga förutsättningar för att uppnå långsiktig hållbar utveckling samt främja stabilisering och starka institutioner på lokal, regional och nationell nivå, och krävs för att förbättra levnadsvillkoren samt uppnå målen för hållbar utveckling.

| J. | Statsbyggande är prioriterat i politiskt bräckliga och administrativt svaga afrikanska stater, vilket innebär uppbyggnad av deras finanspolitiska kapacitet. |
| --- | --- |

J.

Statsbyggande är prioriterat i politiskt bräckliga och administrativt svaga afrikanska stater, vilket innebär uppbyggnad av deras finanspolitiska kapacitet.

| K. | 94 miljoner barn under fem års ålder har aldrig registrerats i Afrika söder om Sahara, därav 51 miljoner i östra och södra Afrika samt 43 miljoner i Väst- och Centralafrika. Rätten att bli erkänd som en person i lagens mening är ett avgörande steg mot att säkerställa livslångt skydd och en förutsättning för utövande av alla andra rättigheter. En födelseattest är ett bevis på en människas juridiska identitet och förhindrar risken för statslöshet samt möjliggör för innehavaren att söka skydd mot våld och utnyttjande. |
| --- | --- |

K.

94 miljoner barn under fem års ålder har aldrig registrerats i Afrika söder om Sahara, därav 51 miljoner i östra och södra Afrika samt 43 miljoner i Väst- och Centralafrika. Rätten att bli erkänd som en person i lagens mening är ett avgörande steg mot att säkerställa livslångt skydd och en förutsättning för utövande av alla andra rättigheter. En födelseattest är ett bevis på en människas juridiska identitet och förhindrar risken för statslöshet samt möjliggör för innehavaren att söka skydd mot våld och utnyttjande.

| L. | Jämställdhet måste vara en prioritering för det framtida partnerskapet mellan EU och Afrika och måste därför integreras i EU–Afrika-strategin. Kvinnor och ungdomar hindras ofta från att realisera sin fulla potential, vilket återspeglas i den ökade bördan i form av sexuellt och könsrelaterat våld, hivinfektioner, oavsiktliga graviditeter, avhopp från skolan och begränsad tillgång till finansiering och entreprenörskap. |
| --- | --- |

L.

Jämställdhet måste vara en prioritering för det framtida partnerskapet mellan EU och Afrika och måste därför integreras i EU–Afrika-strategin. Kvinnor och ungdomar hindras ofta från att realisera sin fulla potential, vilket återspeglas i den ökade bördan i form av sexuellt och könsrelaterat våld, hivinfektioner, oavsiktliga graviditeter, avhopp från skolan och begränsad tillgång till finansiering och entreprenörskap.

| M. | I Afrika lever för närvarande 390 miljoner människor under fattigdomsgränsen, mot bakgrund av en brist på delaktighet som stimulerar ojämlikhet. Covid-19-pandemin har förvärrat Afrikas sårbarhet avseende dålig ekonomisk diversifiering, låga nivåer av mobilisering av inhemska resurser, olagliga finansiella flöden, stort beroende av export av råvaror och volatila råvarupriser. Den nya ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin kommer sannolikt att öka ojämlikheten och fattigdomen, och de indirekta följderna utgör redan en tung belastning, i synnerhet vad gäller osäker livsmedelsförsörjning, förlorade inkomster, förlorade remitteringar och försörjningsmöjligheter samt en överhängande skuldkris. |
| --- | --- |

M.

I Afrika lever för närvarande 390 miljoner människor under fattigdomsgränsen, mot bakgrund av en brist på delaktighet som stimulerar ojämlikhet. Covid-19-pandemin har förvärrat Afrikas sårbarhet avseende dålig ekonomisk diversifiering, låga nivåer av mobilisering av inhemska resurser, olagliga finansiella flöden, stort beroende av export av råvaror och volatila råvarupriser. Den nya ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin kommer sannolikt att öka ojämlikheten och fattigdomen, och de indirekta följderna utgör redan en tung belastning, i synnerhet vad gäller osäker livsmedelsförsörjning, förlorade inkomster, förlorade remitteringar och försörjningsmöjligheter samt en överhängande skuldkris.

| N. | Covid-19 har belyst klyftorna i hälso- och sjukvårdssystemen samt livsmedelssystemen och det brådskande behovet att skapa människocentrerade, allmänna och resilienta hälso- och sjukvårdssystem samt livsmedelssystem som är förankrade i mänskliga rättigheter. Sådana kriser kan mångdubblas under de kommande årtiondena till följd av klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. Pandemin hotar att sätta stopp för eller till och med vända framstegen med tre befintliga och stora epidemier, nämligen hiv, tuberkulos och malaria, vilket kräver att innovativa integrerade strategier antas, med deltagande från de samhällen som påverkas och egenmakt för det civila samhället, för att nå ut till dem som är i behov av livräddande tjänster. |
| --- | --- |

N.

Covid-19 har belyst klyftorna i hälso- och sjukvårdssystemen samt livsmedelssystemen och det brådskande behovet att skapa människocentrerade, allmänna och resilienta hälso- och sjukvårdssystem samt livsmedelssystem som är förankrade i mänskliga rättigheter. Sådana kriser kan mångdubblas under de kommande årtiondena till följd av klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. Pandemin hotar att sätta stopp för eller till och med vända framstegen med tre befintliga och stora epidemier, nämligen hiv, tuberkulos och malaria, vilket kräver att innovativa integrerade strategier antas, med deltagande från de samhällen som påverkas och egenmakt för det civila samhället, för att nå ut till dem som är i behov av livräddande tjänster.

| O. | Kontakterna mellan de två kontinenterna bör uppmuntras på alla nivåer och mellan alla delar av samhället. |
| --- | --- |

O.

Kontakterna mellan de två kontinenterna bör uppmuntras på alla nivåer och mellan alla delar av samhället.

| P. | AU:s freds- och säkerhetsråd kallade klimatförändringarna för ett stort säkerhetshot 2019. |
| --- | --- |

P.

AU:s freds- och säkerhetsråd kallade klimatförändringarna för ett stort säkerhetshot 2019.

| Q. | Den afrikanska kontinenten är särskilt påverkad av de negativa effekterna av klimatförändringarna och de olika källorna till föroreningar av luft, mark och vatten. Afrika behöver investeringar i anpassning till klimatkrisen, medan det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020 fokuserar på att begränsa klimatförändringarna. En framgångsrik allians mellan AU och EU kring klimatförändringar skulle kunna bli en ny drivkraft i den globala klimatdiplomatin. |
| --- | --- |

Q.

Den afrikanska kontinenten är särskilt påverkad av de negativa effekterna av klimatförändringarna och de olika källorna till föroreningar av luft, mark och vatten. Afrika behöver investeringar i anpassning till klimatkrisen, medan det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020 fokuserar på att begränsa klimatförändringarna. En framgångsrik allians mellan AU och EU kring klimatförändringar skulle kunna bli en ny drivkraft i den globala klimatdiplomatin.

| R. | Den 20 december 2017 antog FN:s generalförsamling en resolution där 2019–2028 förklarades som årtiondet för familjejordbruk. |
| --- | --- |

R.

Den 20 december 2017 antog FN:s generalförsamling en resolution där 2019–2028 förklarades som årtiondet för familjejordbruk.

| S. | I Afrika söder om Sahara är andelen som har tillgång till energi lägst i världen. Bara ungefär hälften av befolkningen har tillgång till el och bara en tredjedel till ren matlagning. Omkring 600 miljoner människor saknar el och 890 miljoner människor lagar mat med traditionella bränslen. |
| --- | --- |

S.

I Afrika söder om Sahara är andelen som har tillgång till energi lägst i världen. Bara ungefär hälften av befolkningen har tillgång till el och bara en tredjedel till ren matlagning. Omkring 600 miljoner människor saknar el och 890 miljoner människor lagar mat med traditionella bränslen.

| T. | Privat finansiering är också avgörande för att tillhandahålla decentraliserade förnybara alternativ. Privata investeringar, decentraliserade förnybara energikällor och skräddarsydda affärsmodeller för konsumentfinansiering (t.ex. via löpande betalningar och mobila pengar) har potential att ge tillgång till energi i stora delar av Afrika, i synnerhet Afrika söder om Sahara, där andelen som har tillgång till energi är lägst i världen. |
| --- | --- |

T.

Privat finansiering är också avgörande för att tillhandahålla decentraliserade förnybara alternativ. Privata investeringar, decentraliserade förnybara energikällor och skräddarsydda affärsmodeller för konsumentfinansiering (t.ex. via löpande betalningar och mobila pengar) har potential att ge tillgång till energi i stora delar av Afrika, i synnerhet Afrika söder om Sahara, där andelen som har tillgång till energi är lägst i världen.

| U. | Skydd, bevarande och uppskattning av kulturarv samt de kulturella och kreativa sektorerna kan stimulera arbetstillfällen, ge ungdomar och kvinnor egenmakt samt bidra till ett resilient och tolerant samhälle som respekterar kulturella skillnader och minskar ojämlikheten genom att bygga broar mellan olika samhällen. |
| --- | --- |

U.

Skydd, bevarande och uppskattning av kulturarv samt de kulturella och kreativa sektorerna kan stimulera arbetstillfällen, ge ungdomar och kvinnor egenmakt samt bidra till ett resilient och tolerant samhälle som respekterar kulturella skillnader och minskar ojämlikheten genom att bygga broar mellan olika samhällen.

Mot en omstöpt strategi med Afrika

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020 och ser det som ett steg mot ett verkligt geopolitiskt partnerskap. Parlamentet understryker att Europa och Afrika befinner sig geografiskt nära varandra och har starka historiska, kulturella och socioekonomiska band, som stärks genom att de gemensamma utmaningarna och strategiska intressena ökar. Parlamentet betonar att EU och dess medlemsstater utgör Afrikas största partner på alla områden när det gäller handel, investeringar, offentligt utvecklingsbistånd, humanitärt bistånd och säkerhet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att Afrika är hem till över en miljard människor och att mer än hälften av världens befolkningstillväxt fram till 2050 förväntas äga rum i Afrika, medan sex av de tio snabbast växande ekonomierna i världen är afrikanska. Parlamentet betonar att EU:s förbindelser med Afrika är av yttersta vikt för båda kontinenternas framtid och att de två kontinenternas välstånd är nära sammanlänkat. Parlamentet understryker att mänsklig utveckling, uppnåendet av målen för hållbar utveckling och utrotning av fattigdom måste förbli kärnan i relationerna mellan EU och Afrika. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till ett verkligt interkontinentalt partnerskap mellan Europeiska unionen och Afrikanska unionen. Parlamentet betonar att det kommande toppmötet mellan EU och AU 2021 bör lägga grunden för ett strategiskt och resultatorienterat partnerskap som båda parter vinner på och som återspeglar båda sidors intressen och stärker banden mellan de två kontinenterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet vill se ett verkligt partnerskap mellan jämlikar som bygger på internationell lagstiftning och internationella konventioner, avtal och standarder samt som handlar om mer än bara givare och mottagare. Parlamentet understryker vikten av en samsyn med våra afrikanska partner, inbegripet det afrikanska civila samhället och den afrikanska diasporan, och en tydlig definition av ramarna för genomförandet och bådas ansvar, på grundval av en tydlig utvärdering av genomförandet av tidigare gemensamma avtal. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att Afrikas potential drar till sig ökat intresse från många aktörer på världsscenen, och uttrycker oro över att Afrika på många områden har blivit en ny arena för stormaktsrivalitet. Parlamentet betonar att det främst är EU som hjälper den afrikanska kontinenten medan andra aktörers destruktiva politik missgynnar afrikanska nationer, vilket också har negativa konsekvenser för EU. Parlamentet framhåller att främjande av grundläggande rättigheter, tillhandahållande av stöd till demokratiska institutioner och upprätthållande av den demokratiska ansvarsskyldigheten är själva kärnan av EU:s drivkraft i unionens politiska och ekonomiska förbindelser med tredjeländer. Parlamentet anser att tredjeländer, såsom Kina, har andra målsättningar som, ibland, ger anledning till oro. Parlamentet betonar att vårt mål är att stärka motståndskraften och oberoendet hos våra afrikanska partner. Parlamentet beklagar därför att andra aktörers, i synnerhet Kinas och Rysslands, handlingar främjar deras geopolitiska intressen och är fokuserade på en ökande unilateralism, och betonar att deras vinster sker på bekostnad av afrikanska länders suveränitet och Europas säkerhet. Parlamentet uppmanar EU att samordna med varje land som verkligen är intresserat av en blomstrande och positiv långsiktig utveckling av den afrikanska kontinenten, på grundval av fullständig respekt för mänskliga rättigheter, mediefrihet och ansvarighet, öppen och anpassningsbar förvaltning och kampen mot korruption, vilka är avgörande för att säkerställa en stabil och inkluderande politisk, social och ekonomisk miljö i Afrika. Parlamentet uppmanar EU att utveckla ett strategiskt och långsiktigt svar på det kinesiska initiativet ”Ett bälte, en väg” som bör vägledas av våra gemensamma värden samt de prioriteringar och behov som våra afrikanska grannar uttrycker. Parlamentet betonar att EU och dess medlemsstater måste bli en källa till stabilitet och tillförlitlighet i regionen. Parlamentet anser att Europeiska unionen måste spela en större geopolitisk roll i Afrika och bygga förbindelser som främjar allas bästa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att de nordafrikanska ländernas roll i partnerskapet bör uppvärderas och att trepartssamarbetet bör främjas för att ge nytt bränsle åt nord–syd- och syd–syd-samarbetet och stärka den kontinentala strategins samstämmighet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet kräver att partnerskapet beaktar de afrikanska ländernas nya prioriteringar till följd av utbrottet av covid-19-pandemin. Parlamentet stöder EU:s svar på krisen genom ”Team Europe”-strategin och ser det som ett verkligt tecken på global solidaritet och europeiska värden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att de skadliga effekterna av coronakrisen måste föra samman båda parter i ett partnerskap som fullt ut beaktar krisens konsekvenser och möjliggör en hållbar och inkluderande återhämtning med inriktning på mänsklig utveckling, i synnerhet utbildning och starkare hälso- och sjukvårdssystem för att förebygga, upptäcka och reagera på framväxande pandemier och påskynda reaktionen på pågående sådana, mänsklig utveckling, livsmedelssystem som bygger på småskaliga agroekologiska familjejordbruk och territoriella marknader och en snabbare takt i omställningar såsom den gröna respektive den digitala omställningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om det internationella samfundets åtagande att uppnå de sjutton målen för hållbar utveckling med respekt för principerna i Agenda 2030. Parlamentet anser att partnerskapet mellan Afrika och EU kommer att ha ett avgörande inflytande på fullgörandet av detta åtagande och bör baseras på en tvärgående och integrerad strategi för alla målen för hållbar utveckling som erkänner samspelet mellan målen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att AU och EU tillsammans står för en politisk tyngd på 81 länder och betonar betydelsen av partnerskapet inom det multilaterala systemet. Parlamentet uppmanar båda parterna att stärka sitt samarbete i multilaterala forum och efterlyser en nära, inkluderande och systematisk samordning av alla större händelser i fråga om det globala styret. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som Afrikanska unionen och de afrikanska staterna spelar i multilaterala organisationer, särskilt Förenta nationerna, där de afrikanska staterna står för 28 % av medlemskapen. Parlamentet understryker att EU:s mål att stärka det internationella regelbaserade systemet och det multilaterala systemet innefattar att stödja ökad rättvisa och jämlikhet när det gäller Afrikas representation i globala styrande organ. I synnerhet uppmanar parlamentet EU att stödja Afrikas begäran att utöka FN:s säkerhetsråd i syfte att inkludera permanent representation från kontinenten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att de yttersta randområdena i såväl Atlanten som Indiska oceanen har bidragit till EU:s framgång, och att dessa områden historiskt, ekonomiskt och kulturellt är kopplade till flera afrikanska länder. Parlamentet efterlyser därför en bättre integrering av de yttersta randområdena i deras regionala omgivningar och ett utökat samarbete med de afrikanska länderna om gemensamma intressen, särskilt miljö- och migrationsfrågor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar behovet att bygga vidare på lärdomarna från den gemensamma Afrika–EU-strategin och av att säkerställa fullständig överensstämmelse och komplementaritet mellan den ”afrikanska pelaren” i det framtida avtalet efter Cotonou och annan befintlig EU-politik i syfte att uppnå mer samstämmighet i EU:s utvecklingspolitik. Parlamentet påminner om behovet att se till att det interkontinentala partnerskapet genomförs i enlighet med lokala, nationella och regionala sammanhang och särskilda behov. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att ett interkontinentalt helhetsinriktat partnerskap också bör möjliggöra ytterligare regionalisering. Parlamentet upprepar EU:s fortsatta stöd för regional integration (i ett sammanhang där covid-19-pandemin har belyst sårbarheten i den globala leveranskedjan) och regionala organisationer i Afrika. Parlamentet stöder uppfattningen att EU måste upprätthålla flexibla mellanstatliga och subregionala strategier som anpassar unionens engagemang och stöd efter de särskilda behoven och förhållandena i varje land inom de fem regionerna i Afrika. Parlamentet efterlyser en uppdatering av EU:s olika regionala politik för de afrikanska regionerna. Parlamentet beklagar att man fortfarande, 25 år efter att Barcelonaprocessen inleddes, är långt ifrån att skapa ett område med delat välstånd, stabilitet och frihet med medelhavsländerna i det södra grannskapet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar AU:s betydelse för integrationen av den afrikanska kontinenten, särskilt när det gäller behovet att främja handeln inom Afrika. Parlamentet understryker att den här integrationen tydligt bör definieras och baseras på de afrikanska samhällenas behov. Parlamentet påminner om att ett starkt partnerskap inte bara kräver ett starkt EU utan även ett starkt AU. Parlamentet uppmanar EU att stödja integrationsinsatserna på regional och kontinental nivå samt institutionaliseringen och stärkandet av Afrikanska unionen genom att minska dess beroende av extern finansiering och förbättra dess styrningsstruktur samt genom utbyte av bästa praxis och tekniskt och finansiellt stöd. Parlamentet välkomnar förslaget till ett panafrikanskt program inom ramen för det nya instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI), som syftar till att ta itu med de utmaningar som den afrikanska kontinenten i sin helhet står inför. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar varmt kommissionens ordförande Ursula von der Leyens signaler om att hon ämnar göra förbindelserna med Afrika till en grundsten i sitt mandat. Parlamentet välkomnar de besök som ledarna för EU:s institutioner nyligen gjorde i Addis Abeba. Parlamentet anser att dessa kontakter bör stärkas och göras mer regelbundna på högsta politiska nivå. Parlamentet anser att regelbundna gemensamma anföranden av AU:s och EU:s ledare skulle stärka partnerskapets synlighet och öka allmänhetens medvetande om det i våra respektive nationella medier samt vittna om dess höga prioritet på de båda kontinenternas politiska dagordningar. Parlamentet anser att sådana anföranden bör rymma redogörelser för genomförandet av partnerskapet, inkluderingen av berörda parter i processen och framsteg vad gäller målen för hållbar utveckling samt diskussioner om viktiga gemensamma utmaningar för de båda kontinenterna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet att involvera de afrikanska och europeiska civilsamhällena, inbegripet icke-statliga organisationer, lokala myndigheter, den privata sektorn, diasporan, parlamentariker i båda regionerna samt ungdomar, minoriteter och religiösa samfund, i fastställandet och utvärderingen av nya och befintliga strategier, i syfte att skapa ett partnerskap som sätter människan i centrum samt är inkluderande och tillgängligt för alla. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att EU:s insatser för att delta i civilsamhället måste genomföras på ett öppet sätt och erbjuda de möjligheter, ekonomiska resurser och ramar som krävs för att ge representanter från det civila samhället på alla nivåer möjlighet att delta, inbegripet lokala aktörer och gräsrotsaktörer. Parlamentet betonar att för att skapa ett partnerskap som sätter människan i centrum är inte bara sådant deltagande från det civila samhället avgörande, utan också EU:s åtagande att bekämpa all slags rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och tillhörande intolerans, inom och bortom dess gränser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser en systematisk, transparent och evidensbaserad övervakning från alla berörda parters sida, inbegripet de europeiska och de afrikanska civila samhällena och samfunden, lokala myndigheter och nationella parlament, av genomförandet av strategin och respekten för principerna om en konsekvent politik för utveckling och en konsekvent politik för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller vikten av parlamentarisk diplomati och anser att parlamentariska församlingar såsom den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen och Panafrikanska parlamentet spelar en grundläggande roll i att stärka den politiska dialogen mellan EU och Afrika. Parlamentet betonar sin egen roll i att övervaka och se över effektivt genomförande av partnerskapet. Parlamentet påminner om de många parlamentariska möten och uppdrag som parlamentet har genomfört, och efterlyser en förstärkning av den parlamentariska dimensionen i förbindelserna mellan EU och AU genom regelbundna uppdrag för att göra det möjligt för centrala utskott i parlamentet att träffa och diskutera med sina afrikanska motparter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att diasporans roll är grundläggande för att bygga broar och främja den ömsesidiga förståelsen mellan de två kontinenterna genom kunskapsöverföring, investeringar och remitteringar och att EU bör göra det möjligt för diasporan att delta i beslutsfattandet genom att främja strukturer för att säkerställa diasporagruppers deltagande i det samhälleliga och politiska livet. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur man bäst ska samarbeta med diasporan som en del av den övergripande strategin för Afrika, inbegripet genom att utnyttja synergieffekter mellan interna och externa finansieringsinstrument vid hantering av gemensamma utmaningar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att diasporans remitteringar är avgörande för de lokala ekonomierna. Parlamentet varnar för att remitteringarna till Afrika enligt Världsbanken förväntas minska med cirka 20 % under 2020 på grund av covid-19-krisen, i synnerhet i de minst utvecklade länderna där de utgör en viktig inkomstkälla för fattiga hushåll. Parlamentet uppmanar därför EU och de afrikanska länderna att arbeta för att minska remitteringskostnaderna till mindre än 3 % fram till 2030 i linje med mål 10.c för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att partnerskapets framgång kommer att vara beroende av de anslag som det får. Parlamentet efterlyser ett massivt stöd till Afrika inom ramen för det framtida NDICI, samtidigt som man framhåller att EU fortsätter att vara den största givaren i Afrika. Parlamentet beklagar djupt att många medlemsstater inte har lyckats nå målet på 0,7 % av bruttonationalinkomsten till offentligt utvecklingsbistånd och att vissa till och med har minskat sina bidrag. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att för att relationerna mellan EU och Afrika ska röra sig bort från dynamiken givare–mottagare och ge de afrikanska länderna egenmakt att uppfylla målen om hållbar utveckling måste ramen för ett förnyat partnerskap inbegripa konkreta åtgärder till stöd för ökad inhemsk resursmobilisering i de afrikanska länderna, såsom stöd till kampen mot korruption och utvecklingen av rättvisa och effektiva skattesystem samt hantering av skatteflykt och skatteundandragande. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet begär att utvecklingssamarbetet får förfoga över ytterligare medel i EU:s budget, vilka bör finansieras av nya egna medel, bland annat en skatt på finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att principen om ländernas egenansvar innebär att utvecklingsstrategier och utvecklingsprogram kan bli framgångsrika endast om de leds av utvecklingsländerna själva och om de är skräddarsydda efter landsspecifika situationer och behov. Parlamentet lyfter fram behovet att arbeta tillsammans med det civila samhället och lokalsamhällen i detta avseende för att se till att människors behov tillgodoses och deras sårbarheter beaktas. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet begär att en övervakningsmekanism ska utvecklas och full insyn och redovisningsskyldighet råda i EU:s finansiering. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet framhåller med eftertryck att EU:s bistånd inte bör förlänga konflikter eller underlätta rovgiriga beteenden från autokratiska regimer, vilket ligger bakom många av Afrikas socioekonomiska problem och politiska konflikter. Parlamentet betonar att strävan efter gemensamma intressen och samarbete måste vara förenlig med internationell rätt, EU:s grundläggande värden och målen att stödja demokrati, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att vara en mer konsekvent och enad aktör i förbindelserna med den afrikanska kontinenten och att alltid samordna sin politik samt fokusera sina insatser på att skapa ramar för ekonomiska möjligheter och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att alla 27 länder i EU och alla 55 länder i AU bör ingå i partnerskapet. Parlamentet begär att alla medlemsstater i EU ska delta fullt ut för att öka synligheten och främja partnerskapets värde bland européer och partnerländer, och därigenom möjliggöra bättre kommunikation om gemensamma åtgärder och ambitioner. |
| --- | --- |

30.

Partner för mänsklig och ekonomisk utveckling

| 31. | Europaparlamentet kräver att den mänskliga utvecklingen sätts i centrum för strategin för att säkerställa att ingen hamnar på efterkälken, med prioritet att bekämpa fattigdom, ojämlikhet och diskriminering och säkerställa demokrati, rättsstatliga principer, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter för alla, med särskilt fokus på de mest marginaliserade och sårbara befolkningsgrupperna, såsom personer med funktionsnedsättningar. Parlamentet understryker att man även bör prioritera tillgång till grundläggande sociala tjänster såsom livsmedel, vatten och sanitet, till hälso- och sjukvårdssystem av god kvalitet, till utbildning av god kvalitet, till socialt skydd och till miljöskydd. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att det är grundläggande att säkerställa anständiga arbetsvillkor, stärka de sociala rättigheterna, förbättra den sociala dialogen och arbetsdialogen, utrota barnarbete och tvångsarbete samt förbättra villkoren för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker med eftertryck den viktiga roll som fungerande statsinstitutioner, myndigheter och infrastrukturer spelar och anser att en frånvaro av dessa kan utgöra ett betydande hinder för utveckling, framsteg och fred. Parlamentet understryker att säkerhet, stabilitet och i slutänden välstånd och hållbar utveckling enbart kommer att uppnås i de berörda regionerna om en allomfattande strategi följs. Parlamentet understryker vikten av demokratiska reformer, god samhällsstyrning och statsbyggande för hållbar utveckling. Parlamentet framhåller att främjandet av rättsstaten, bekämpning av korruption och stöd till tillgång till rättslig prövning avsevärt skulle bidra till att genomföra medborgarnas grundläggande rättigheter på båda kontinenterna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att medan ett antal länder fortsätter att brottas med korruption, brist på god samhällsstyrning och sociala och politiska friheter har många länder påbörjat övergången till reform och demokrati. Parlamentet påminner om att övergångsländer är särskilt sårbara och bör kunna räkna med EU när de begär stöd. Parlamentet efterlyser därför ett väl samordnat stöd och bistånd till dessa länder för att bygga upp mer motståndskraftiga stater och samhällen för att upprätthålla och stödja de aspirationer till positiva förändringar som deras folk uttrycker. Parlamentet föreslår att vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik inrättar särskilda tillfälliga kontaktgrupper för att effektivisera och underlätta EU-omfattande stöd till enskilda övergångsländer. Parlamentet anser att fler insatser bör göras för att främja inkluderande flerpartipolitiska system och ansvarig, demokratisk samhällsstyrning i Afrika, särskilt i instabila stater, genom att underlätta arbetsgrupper bestående av medborgare och myndigheter samt parlamentarisk tillsyn – inbegripet genom användning av teknikplattformar – för att samla in medborgarnas synpunkter på politiska frågor och främja bästa praxis genom utbyten mellan kollegor för att öka regeringens ansvarsskyldighet och lyhördhet, vilket är grundläggande för att uppnå hållbar utveckling, ta itu med globala utmaningar och minska risken för att instabiliteten ökar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att stödja fria, rättvisa och konkurrensutsatta val och trovärdiga valprocesser. Parlamentet stöder en samordning mellan EU och AU vad gäller valobservatörsuppdrag och stöd för att förbättra AU:s kapacitet att genomföra långsiktiga valobservationer, och göra dessa i enlighet med internationella standarder, liksom bilateralt samarbete med respektive länder och deras civila samhällen, i en insats för att uppnå inkluderande, transparenta och trovärdiga val i Afrika. Parlamentet pekar därför på de många valobservatörsuppdrag som genomförs av EU och som får starkt stöd av Europaparlamentet. Parlamentet uppmanar EU, europeiska icke-statliga organisationer, politiska partier och det civila samhället att samarbeta nära med sina afrikanska motsvarigheter, inklusive offentliga tjänstemän, för att skapa en verklig politisk dialog genom utveckling av sakfrågebaserad politik, främja en stark praxis för demokratisk samhällsstyrning, öka representationen och inkluderingen av marginaliserade befolkningsgrupper och främja ett meningsfullt deltagande av det civila samhället och medborgarna i det offentliga livet på alla nivåer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppskattar de ansträngningar som gjorts för att stärka de afrikanska mekanismerna och bestämmelserna om skydd av de mänskliga rättigheterna, såsom den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter och tillhörande protokoll, den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter samt Afrikanska domstolen för mänskliga och folkens rättigheter. Parlamentet uppskattar att sådana mekanismer och bestämmelser fortsätter att hjälpa afrikanska partner att anpassa sina egna instrument och mekanismer för mänskliga rättigheter till internationellt erkända principer, lagar och standarder. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om hur viktig Internationella brottmålsdomstolens (ICC) roll är för att bekämpa straffrihet och upprätthålla värdena fred, säkerhet, jämlikhet, rättvisa och skadestånd. Parlamentet uppmanar EU och de afrikanska staterna att fortsätta att stödja Romstadgan och Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar alla afrikanska stater som inte ännu undertecknat och ratificerat Romstadgan att göra detta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av att sätta barnets bästa i främsta rummet och av att främja rätten till en fridfull barndom och välbefinnande för alla barn. Parlamentet begär en omedelbar behandling av frågan om barns svåra och marginaliserade situation, särskilt i Afrika söder om Sahara och i flera andra områden som präglas av konflikter eller extrem fattigdom, vilka alltför ofta utsätts för kränkningar av sina grundläggande rättigheter, till exempel tillgången till utbildning och grundläggande hälso- och sjukvård och, mer generellt, barnets rättigheter. Parlamentet kräver därför att konventionen om barnets rättigheter genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att den afrikanska befolkningen har dubblerats de senaste 30 åren och att denna kraftiga befolkningsökning förväntas fortsätta under de kommande decennierna. Parlamentet betonar därför vikten av att placera barn och ungdomar i centrum för partnerskapet genom utarbetandet av en gemensam AU-EU-strategi som beaktar slutsatserna från ungdomstoppmötet 2017. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att det bästa sättet att ge ungdomar egenmakt är att utveckla och främja möjligheter för dem att utvecklas, i synnerhet genom möjligheter till sysselsättning och företagande samt möjligheter att delta i demokratiska processer och beslutsfattande. Parlamentet anser att denna strategi i synnerhet bör stärka möjligheterna till utbyten och volontärarbete för unga och att de kontakter och projekt som föreslås bör vara inriktade på de 17 målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar EU:s och AU:s institutioner att skapa möjligheter till praktikplatser för unga européer i länderna i Afrikanska unionen och unga afrikaner i EU, för att utbilda dem i respektive unions integrationsprocess. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja allmän tillgång för alla ungdomar, i all deras mångfald, inbegripet tonårsflickor och flickor med funktionsnedsättningar, till ungdomsvänliga hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och hiv-relaterade tjänster, som är rättvisa, tillgängliga, ekonomiskt överkomliga och behovsbaserade, inbegripet i konfliktsituationer och humanitära miljöer. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att vissa afrikanska länder inte har någon tillförlitlig folkbokföring, vilket gör att många av deras medborgare i rättslig mening saknar officiell existens och därmed berövas sina medborgerliga rättigheter och inte kan delta i demokratiska processer eller rösta. Parlamentet påpekar att detta leder till brist på tillförlitlig och relevant demografisk statistik. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar vikten av att investera i konkreta EU-initiativ som syftar till att stärka Afrikas nationella folkbokföringssystem och säkerställa att dessa tjänster är tillgängliga och konfidentiella samt av att stödja afrikanska regeringar i att investera i säkra och innovativa tekniska lösningar för att underlätta födelseregistrering i linje med mål 16.9 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet anser att jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt måste prioriteras och integreras i alla dimensioner av partnerskapet. Parlamentet uppmanar därför motparterna att aktivt främja kvinnors roll i och bidrag till ekonomin och samhället och att även erkänna deras medborgerliga och juridiska rättigheter, däribland rätten att äga egendom och rätten att verka inom flera ekonomiska och politiska sektorer. Parlamentet välkomnar den ökade kvinnliga politiska representationen i vissa afrikanska nationer. Parlamentet konstaterar dock att kvinnor fortfarande är dåligt representerade i ett antal länder på den afrikanska kontinenten. Parlamentet betonar att respekt för och det fullständiga förverkligandet av mänskliga rättigheter för kvinnor utgör grunden för ett demokratiskt samhälle. Parlamentet anser därför att dessa grundläggande rättigheter och mål måste uppnås för att bygga ett verkligt demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet begär att den nyligen lanserade tredje handlingsplanen för jämställdhet stärker insatserna, i synnerhet för att undanröja våld, kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa synergieffekter mellan partnerskapet mellan EU och Afrika och den tredje handlingsplanen för jämställdhet för att uppnå jämställdhet. Parlamentet uppmanar till att man i partnerskapet mellan EU och Afrika lägger tonvikten på kvinnors deltagande i beslutsfattandet. Parlamentet begär att en gemensam färdplan tas fram för de mål som ska uppnås när det gäller kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att omfattande sexualundervisning i synnerhet är avgörande för att förbättra jämställdheten, förändra skadliga könsnormer och förhindra sexuellt och könsrelaterat våld samt våld i hemmet liksom oavsiktliga graviditeter och hivinfektioner. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar att tillgång till och respekt för sexuell och reproduktiv hälsa och sexuella och reproduktiva rättigheter är en central komponent i partnerskapet mellan EU och Afrika. Parlamentet noterar det brådskande behovet att ta itu med det faktum att följderna av coronakrisen ytterligare har begränsat tillgången till tjänster och utbildning rörande sexuell och reproduktiv hälsa och förvärrat problemet med diskriminering och våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera sexuell och reproduktiv hälsa och sexuella och reproduktiva rättigheter i det nya partnerskapet mellan EU och Afrika och att åta sig att främja, skydda och förverkliga alla personers rätt att utöva full kontroll över och besluta fritt och ansvarsfullt i frågor som rör deras sexualitet och sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, utan diskriminering, tvång eller våld. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att personer med funktionsnedsättning fortfarande faller offer för flera olika former av diskriminering. Parlamentet efterlyser integrering av rättigheterna för personer med funktionsnedsättning i Afrika i hela strategin och i alla finansieringsinstrument som mobiliseras, och efterlyser att dessa personer deltar aktivt i samhället samt deltar systematiskt i utarbetandet och genomförandet av strategier som syftar till att främja deras inkludering, särskilt när det gäller utbildning, entreprenörskap och digital omvandling. Parlamentet anser att detta endast kan uppnås genom meningsfullt deltagande från organisationer i det civila samhället, inbegripet organisationer för personer med funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet oroas över att våldet och diskrimineringen mot hbti-personer består, särskilt vad gäller tillgång till hälso- och sjukvård, och uppmanar de båda kontinenterna att intensifiera sina insatser för att skydda dessa personers rättigheter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att det civila samhället, inbegripet lokala icke-statliga organisationer, och yttrandefriheten spelar en väsentlig roll för välfungerande demokratier. Parlamentet påminner om behovet att erkänna och främja de många funktioner och sätt att bidra som organisationer i det civila samhället står för. Parlamentet uppmanar de två kontinenterna att fastställa en ram för att det civila samhällets organisationer ska kunna delta i utformandet och utvärderingen av politiken på olika beslutsnivåer. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som en fri och livskraftig medie- och pressektor spelar och påminner om att detta är avgörande för att säkerställa en välinformerad allmänhet som kan definiera sina egna prioriteringar och ökar motståndskraften mot falska nyheter. Parlamentet uppmuntrar fortsatta afrikanska insatser när det gäller mediefrihet och stöd till journalister och understryker den viktiga roll som en fri press spelar när det gäller kampen mot korruption, övervakning av offentliga myndigheter och offentliga myndigheters ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet erinrar om att hälsa är en nödvändig förutsättning för mänsklig utveckling och att rätten till hälsa är en grundläggande rättighet. Parlamentet understryker att full hänsyn bör tas till att hälsan är flerdimensionell. Parlamentet betonar vikten av en säker miljö för att skydda människors hälsa och att One Health-modellen bör integreras i det framtida partnerskapet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet insisterar på behovet att bygga upp ett verkligt partnerskap på hälsoområdet som syftar till att stärka hälso- och sjukvårdssystemen genom att stärka samhällenas roll. Parlamentet understryker att uppbyggnad av ländernas kapacitet måste utgöra grunden för att främja allmän tillgång till adekvat, tillgänglig och överkomlig hälso- och sjukvård för alla genom att stärka det offentliga tillhandahållandet av hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar dessutom att detta partnerskap bör fokusera på global forskning och utveckling inom hälsa, utökning av samarbetet mellan EU och Afrika kring forskning och innovation inom hälsa, och därigenom gemensamt främjande av den lokala afrikanska och den europeiska produktionskapaciteten för hälsoprodukter, hälsoutrustning och läkemedel. I detta syfte uppmanar parlamentet EU att stödja afrikanska länder, i synnerhet de minst utvecklade länderna, i effektivt genomförande av flexibiliteter för att skydda folkhälsan i enlighet med avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips), såsom obligatorisk licensiering och parallell import. Parlamentet uppmuntrar nätverksbyggande mellan de afrikanska och europeiska vetenskapliga samfunden och utbyten av sakkunskaper och erfarenheter och insisterar på behovet att bekämpa fenomenet med falska läkemedel. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att tillgången till vattenförsörjning, vattenrening och renhållning är en grundläggande förutsättning för alla åtgärder som syftar till att förbättra folkhälsan och bekämpa sjukdomsspridning och bör utgöra ett väsentligt element i samarbetet mellan EU och Afrika. Parlamentet insisterar på behovet att öka ansträngningarna på områdena vattenförvaltning, tillhandahållande av infrastruktur samt hygienfrämjande och hygienutbildning. Parlamentet begär att förbättringen av tillgången till dessa tjänster framför allt inriktas på de mest sårbara befolkningarna och de som är utsatta för diskriminering. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet understryker hälsofördelarna med att fortsätta med rutinmässig immunisering av barn och efterlyser ytterligare införande av immuniseringsrelaterade program. Parlamentet betonar att coronakrisen påminner oss om nödvändigheten av att säkra tillgången på vaccin och vård och uppmanar de båda kontinenterna att samarbeta nära för att garantera en allmän tillgång. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet är bekymrat över att kriserna, oavsett om det rör sig om hälso-, livsmedels-, miljö- eller säkerhetskriser, blir allt fler och sammanflätas, och förväntas förvärras genom klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald, och påminner därför om vikten av att på ett övergripande sätt stärka befolkningens och ekosystemets motståndskraft samt av sektorsövergripande krisförebyggande, beredskap, övervakning samt förvaltnings- och insatskapacitet i den framtida strategin och den kombinerade strategin för framtida svar på globala pandemier. Parlamentet efterlyser en mer omfattande reflektion kring modellerna för socialt skydd, medborgarlön och formaliseringen av den informella ekonomin och betonar vikten av att stödja anständigt arbete och social dialog. Parlamentet uppmanar till att stödja tillgång till utbildning och sysselsättning i sårbara situationer, kriser och utdragna kriser, som nyckelfaktorer för stabilitet och säkerställda försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att inkluderande och tillgänglig utbildning av god kvalitet är en grundläggande rättighet och en förutsättning för i synnerhet skyddet av barn och stärkandet av flickornas ställning, inbegripet i nödsituationer. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet erinrar om att Afrika har en av världens yngsta befolkningar, vilket utgör en stor utmaning vad gäller utbildning, men samtidigt en tillgång för kontinentens framtida utveckling. Parlamentet påminner om vikten av utbildning för att forma medborgarnas roll i samhället och stimulera hållbar ekonomisk tillväxt och hållbart skapande av arbetstillfällen. Parlamentet betonar att analfabetism samt brist på utbildning av god kvalitet och utbildad arbetskraft utgör ett hinder för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att utbildning för alla är en horisontell och övergripande fråga som påverkar alla dimensioner av målen för hållbar utveckling. Parlamentet framhåller mål 4.1 för hållbar utveckling, som avser en avgiftsfri och högkvalitativ grundskole- och gymnasieutbildning på tolv år för alla. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet anser att utbildning bör utgöra en prioritering inom utvecklingsbistånd, särskilt i de minst utvecklade länderna, och en hörnsten i partnerskapet mellan Afrika och EU. Parlamentet uppmanar det nya partnerskapet att prioritera lärarutbildning och stärkande av utbildningsstrukturer, i synnerhet i bräckliga och konfliktdrabbade länder. Parlamentet begär att avhopp från skolan bekämpas, särskilt i landsbygdsområden, bland annat genom att säkerställa lämplig matservering i skolor och hälsovård. Parlamentet uppmuntrar till uppvärdering av yrkesutbildning. Parlamentet uppmanar staterna att investera stort i infrastruktur och digitalisering för att möjliggöra en integration av så många barn från både stads- och landsbygdsområden som möjligt i skolsystemet. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar behovet att ta itu med de hinder som flickor ställs inför när det gäller tillgång till säker och inkluderande utbildning av god kvalitet på alla nivåer och i alla sammanhang, inbegripet i konfliktsituationer och humanitära miljöer. Parlamentet betonar att inkluderande utbildning innebär att alla barns rätt till lika tillgång till utbildning respekteras fullt ut oavsett kön, socioekonomisk status, kulturell bakgrund och religion, med ett särskilt fokus på marginaliserade samhällen och barn med funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar behovet av starkare kopplingar mellan utbildning, kompetensutveckling och sysselsättning för att göra det möjligt för ungdomar att delta fullt ut på arbetsmarknaden, särskilt genom att integrera digitala och gröna färdigheter i skolornas läroplaner. Parlamentet understryker att teknisk utbildning och yrkesutbildning av god kvalitet spelar en avgörande roll för ungdomars sysselsättning och bör uppmuntras. Parlamentet efterlyser stöd till dialogen med den privata sektorn för att uppmuntra anpassningen av utbildningar till arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet efterlyser nätverksbyggande mellan afrikanska och europeiska universitet och ett snabbare kunskapsutbyte. Parlamentet efterlyser ökad rörlighet mellan Nord och Syd och Syd och Nord på områdena för yrkesutbildning, stipendier och akademiska utbytesprogram mellan ungdomar i Afrika och EU via exempelvis Erasmus och Erasmus för unga företagare, som syftar till att hjälpa nya företagare att förvärva relevant kompetens för att sköta ett företag. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande förbiser den utländska kulturpolitikens dimension och den lovande potentialen som ett fördjupat europeiskt–afrikanskt kulturellt samarbete erbjuder. Parlamentet påminner om vikten av kulturell dialog mellan Europa och Afrika och anser att kulturella förbindelser och interkulturell dialog kan bidra till att skapa tillit och främja en gemensam känsla av tillhörighet i ett partnerskap. Parlamentet efterlyser samordning bland medlemsstaternas diplomatiska och konsulära representationer, EU:s delegationer, europeiska och lokala aktörer samt EU:s nätverk av nationella kulturinstitut, för att genomföra gemensamma projekt och gemensamma åtgärder i tredjeländer baserat på principerna för kulturella förbindelser som fokuserar på att bygga ömsesidigt förtroende och ömsesidig förståelse genom personkontakter mellan Europa och Afrika. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet erinrar om att kulturellt samarbete inom EU och med EU:s partnerländer gynnar en världsordning som bygger på fredsbevarande och bekämpning av extremism och radikalisering genom interkulturell och interreligiös dialog om demokratin, rättsstatsprincipen, yttrandefrihet, mänskliga rättigheter och grundläggande värden. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta till vara det afrikanska arvet och den afrikanska kulturella identiteten, historien och konsten. Parlamentet uppmuntrar till återlämnande av kulturföremål till afrikanska länder och till inrättande av villkor för att permanent återlämna det afrikanska kulturarvet till Afrika. Parlamentet uppmanar EU och Afrika att inrätta en ”kultur av hågkomst” som gör det möjligt för båda kontinenterna att identifiera lämningar av det koloniala styret i de nuvarande relationerna och förhandla om lämpliga åtgärder för att motverka dessa. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet påminner om den rika språkliga mångfalden på den afrikanska kontinenten. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att bevara den i de framtida relationerna. Parlamentet upprepar behovet att ha ett nära samarbete med Unesco för att säkerställa bevarandet av kulturell och språklig mångfald och av att finna en gemensam grund för samarbete. |
| --- | --- |

68.

Partner för en hållbar tillväxt för alla

| 69. | Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen har viktiga ekonomiska band till afrikanska stater och att dessa band bör stärkas ytterligare i framtiden för att säkerställa en produktiv omvandling av regionen och uppbyggnad av motståndskraft. Parlamentet betonar att Kina har intensifierat sin närvaro i Afrika, samtidigt som EU:s medlemsstater endast har visat ett mycket selektivt intresse för handel med och investeringar i de afrikanska staterna, vilket är orsaken till att handelsvolymen mellan EU och de flesta afrikanska staterna fortfarande är relativt liten. Parlamentet understryker att EU behöver en helt ny grund för sitt ekonomiska partnerskap med Afrika, vilket innebär att en ny verklighet måste komma till stånd, där EU och Afrika utvecklar ett hållbart partnerskap till gagn för båda parter, omformar de ekonomiska och kommersiella förbindelserna samt handelsförbindelserna i riktning mot solidaritet och samarbete samt säkerställer rättvis och etisk handel. Parlamentet betonar att en betydande fortsatt hållbar utveckling i alla afrikanska stater är en förutsättning för detta partnerskap. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet att tillhandahålla investeringar och riktat stöd och att respektera principen om en konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet understryker sin uppfattning att Afrika, såsom en resursrik kontinent med dynamiska och utvecklande ekonomier som uppvisar hög tillväxt, en växande medelklass och en ung och kreativ befolkning, är en kontinent med många möjligheter som vid ett flertal tillfällen har visat att ekonomiska framsteg och utveckling är möjliga. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet betonar vikten av att beakta alla strukturella orsaker och externa faktorer bakom osäkerhet och fattigdom i Afrika genom att ta itu med de grundläggande orsakerna till konflikter, svält, klimatförändringar, ojämlikhet, brist på grundläggande tjänster och olämpliga jordbruksmodeller samt genom att främja politiska och inkluderande lösningar på konflikter och genomföra en omfattande strategi med fokus på att minska lidandet för de mest sårbara delarna av befolkningen. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet framhåller vikten av att främja inhemsk produktion och produktionskapacitet, vilket skulle bidra till att minska beroendet av utländsk import. Parlamentet understryker att Afrika behöver omvandla industrin och infrastrukturen på ett sätt som endast är möjligt genom stora hållbara investeringar där offentlig-privata metoder utgör ett genomförbart alternativ för att främja utveckling. Parlamentet påminner om att Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) bör finansiera investeringar som främjar en hållbar ekonomisk och social utveckling för alla, som baseras på tillgänglighet och design och samtidigt erkänner dess tillkortakommanden i de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet betonar att investeringar i den privata sektorn bör tjäna den lokala marknaden och befolkningen samt vända sig till dem med liten tillgång till finansiering och garantera ekonomisk inkludering av marginaliserade grupper, till exempel via direkta investeringar i lokala mikroföretag, små och medelstora företag samt socialekonomiska affärsmodeller, i synnerhet familjeföretag. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet efterlyser starka övervaknings- och utvärderingsmekanismer för att säkerställa efterlevnad av dessa mål. Parlamentet understryker att en central aspekt av EU:s politik gentemot och med de afrikanska staterna handlar om att stärka det civila samhället och därmed inkludera en social motpart i investeringar. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet upprepar att resultaten av den nyligen gjorda utvärderingsrapporten om EFHU visar på en brist på bevis för blandmekanismers utvecklingspotential, additionalitet och egenansvaret för länder. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar initiativet G20-pakten med Afrika, som lanserades 2017 för att främja privata investeringar i Afrika, inklusive i infrastruktur, och ser det som en bra plattform för främjandet av övergripande, samordnade och landsspecifika reformagendor. Parlamentet välkomnar det faktum att tolv afrikanska länder hittills har anslutit sig till initiativet. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet anser vidare att handeln och det ekonomiska samarbetet mellan EU och Afrika bör prioritera regional integration på den afrikanska kontinenten. Parlamentet uppmanar unionen att stärka sitt stöd till Afrikas integrationsstrategier och se till att det är konsekvent mellan de kontinentala, regionala och nationella nivåer där det genomförs. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja Afrika i dess strävan efter ett kontinentalt frihandelsområde. Parlamentet välkomnar lanseringen av det kontinentala frihandelsområdet i Afrika och understryker dess enorma potential som ett styrmedel för att främja handelsintegration och regional integration inom Afrika samt främja Afrikas tillgång till globala marknader. Parlamentet betonar att det kontinentala frihandelsområdet i Afrika bör möjliggöra en integration som gynnar alla afrikanska befolkningsgrupper, även de mest marginaliserade. Parlamentet erinrar om att det finns skillnader i utvecklingen mellan afrikanska länder, vilket måste beaktas i syfte att inte öka ojämlikheten. Parlamentet anser att EU:s stöd till det kontinentala frihandelsområdet i Afrika bör fokusera på utveckling av rättsliga ramar för att förhindra en kapplöpning mot botten för sociala och miljörelaterade standarder. Parlamentet anser att det kontinentala frihandelsområdet i Afrika och de pågående regionala integrationsinsatserna ger en god möjlighet att ombalansera den internationella investeringsordningen så att den blir ansvarstagande, rättvis och befrämjande för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet betonar att det finns ett behov i Afrika av att upprätta och diversifiera intrakontinentala värdekedjor för att skapa ett större mervärde inom de afrikanska staterna själva. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att ge tekniskt bistånd när det gäller gränssamarbete och andra tekniska frågor för att regionala värdekedjor ska kunna utvecklas. Parlamentet konstaterar att det fortfarande finns betydande hinder för sådan handel på grund av bland annat tullar, bristfällig infrastruktur och höga överföringskostnader. Parlamentet påpekar därför behovet att investera betydligt i transportinfrastrukturen för att underlätta handeln inom Afrika. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet betonar att EU och Afrikanska unionen har ett gemensamt intresse av ett stabilt och regelbaserat multilateralt handelssystem med Världshandelsorganisationen (WTO) som bas. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet påminner om att en av de största utmaningarna för utvecklingsländerna är att komma högre upp i de globala värdekedjorna genom ekonomisk diversifiering. Parlamentet uppmanar EU att inte föra en handelspolitik som förbjuder utvecklingsländerna att ta ut exportavgifter på råvaror som en allmän regel, i den mån detta är förenligt med WTO:s bestämmelser. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet påminner om att fri och rättvis handel med den afrikanska kontinenten är viktigt för att stödja hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Parlamentet uppmanar kommissionen att engagera det civila samhället på alla nivåer i den politiska dialogen, särskilt när handelsavtal utarbetas, övervakas och utvärderas. Parlamentet betonar att avtalen om ekonomiskt partnerskap och det allmänna preferenssystemet är viktiga instrument i handelsförbindelserna mellan EU och Afrika. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att erkänna de delade åsikterna om avtalen om ekonomiskt partnerskap och hitta konkreta lösningar som svar på de afrikanska ländernas problem, i synnerhet avseende deras prioritering att bygga regionala värdekedjor och främja handel inom Afrika. Parlamentet upprepar sin begäran om en djupgående analys av effekterna av avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet efterlyser ett systematiskt inkluderande av bindande och genomförbara mekanismer för genomförandet av kapitlen om handel och hållbar utveckling när det gäller mänskliga rättigheter, arbetsnormer och miljönormer i alla nuvarande och framtida avtal om ekonomiskt partnerskap, samtidigt som det betonas att avtalen måste vara samstämda med utvecklingspolitiken och målen för hållbar utveckling, särskilt med avseende på deras inverkan på avskogningen, klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet noterar att afrikanska länder, trots att de utgör mer än 50 % av förmånsländerna inom det allmänna preferenssystemet, endast står för mindre än 5 % av EU:s import inom ramen för det allmänna preferenssystemet. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja de ekonomiska aktörerna i förmånsländerna när det gäller efterlevnaden av ursprungsregler och övervinnande av tekniska hinder. Parlamentet beklagar att det allmänna preferenssystemet hittills inte har bidragit till ekonomisk diversifiering i de afrikanska förmånsländerna. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att överväga en utvidgning av förteckningen över produkter som omfattas av förordningen om det allmänna preferenssystemet (9). |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med tanke på den dokumenterade ökade risken för spridning av zoonotiska patogener i Afrika, främja striktare standarder i afrikanska länder när det gäller sanitära och fytosanitära åtgärder och djurskydd genom regleringssamarbete och dialog. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet påminner om att privata investeringar och offentlig-privata partnerskap är viktiga för att uppnå målen för hållbar utveckling och för utvecklingen av den lokala privata sektorn, och att de måste vara förenliga med de mänskliga rättigheterna, anständiga arbetsvillkor och miljönormer samt internationella klimatmål och den gröna omställningen och att de i första hand bör tillgodose mikroföretagens och de små och medelstora företagens behov av finansiering. Parlamentet välkomnar i ljuset av detta kommissionens avsikt att göra alliansen mellan Afrika och Europa till en central pelare i de ekonomiska förbindelserna mellan de två kontinenterna. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag och familjeföretag spelar en viktig roll i utvecklingen av lokala ekonomier. Parlamentet poängterar att små och medelstora företag är viktiga drivkrafter bakom jobbskapande och utgör 95 % av företagen i Afrika. Parlamentet anser att strategin bör prioritera företagande och tillgång till finansiering, samtidigt som den skapar en tillförlitlig affärsmiljö. Parlamentet anser även att stödet till den lokala privata sektorn kommer att vara avgörande för återhämtningen efter covid-19. Parlamentet pekar på möjligheterna som EU:s genomförandeorgan för små och medelstora företag (Easme) har att främja samarbeten mellan företag samt samriskföretag och afrikanska företag, vilket dessutom inte bara skulle öka affärsmöjligheters synlighet utan även främja den välbehövliga tillgången till finansiering och tillgången till teknik genom överföring av know-how. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar att ett partnerskap mellan Afrika och EU om den privata sektorn bör innefatta kraftiga bestämmelser om ansvarsfull finansiering. Parlamentet påminner om att avsevärda framsteg fortfarande krävs för att undvika övergrepp från företag och betonar därför att säkerställande av respekten för principerna om företagens sociala ansvar, mänskliga rättigheter och tillbörlig aktsamhet i miljöfrågor bör fastställas tydligt som en viktig prioritering i partnerskapet mellan EU och Afrika. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet betonar att europeiska företag har ett ansvar för sina leveranskedjor. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå vidare med ett ambitiöst lagstiftningsförslag om obligatoriska skyldigheter avseende mänskliga rättigheter, sociala rättigheter och tillbörlig aktsamhet i miljöfrågor för EU-företag. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att vid utarbetandet av sådana förslag se till att de tillämpas längs med hela leveranskedjan och uppfyller OECD:s riktlinjer om socialt ansvar och mänskliga rättigheter inom handeln och är förenliga med WTO:s regler, och att förslagen efter noggrann bedömning anses vara funktionella och tillämpliga på alla marknadsaktörer, inbegripet små och medelstora företag, och inkluderar bestämmelser som underlättar för skadelidande parter att få tillgång till rättslig prövning. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet betonar att privata hävstångsinvesteringar bör utgöra ett tillägg till, snarare än ersätta, de utvecklade ländernas åtagande om att avsätta 0,7 % av bruttonationalinkomsten (BNI) till offentligt utvecklingsbistånd, där 0,15–0,2 % av BNI reserveras för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet anser att EU–Afrika-strategin även bör inbegripa åtgärder för att stödja afrikanska länder i omvandlingen av deras mineraltillgångar till verkliga utvecklingsresultat och efterlyser en översyn av de befintliga åtgärdernas effektivitet, även med avseende på Kinas och Rysslands tvivelaktiga utnyttjande av Afrika. Parlamentet uppmanar kommissionen och EU:s afrikanska partner att på ett smidigt sätt genomföra de åtgärder som krävs enligt förordningen om konfliktmineraler (10) och att utan dröjsmål offentliggöra förteckningen över företag utanför EU som inte uppfyller kraven i den förordningen. Parlamentet betonar Europas starka sidor (dvs. transparens, högkvalitativa varor och tjänster samt demokratisk samhällsstyrning) och litar på att dragningskraften hos dessa grundläggande värden är ett övertygande alternativ till auktoritära modeller. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet konstaterar vikten av att genomföra den afrikanska gruvvision som antogs 2009 av de afrikanska stats- och regeringscheferna för att säkerställa ett transparent, rättvist och optimalt utnyttjande av mineralresurser. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet påminner om att utvinningssektorn spelar en viktig roll i många afrikanska länders ekonomier och är kopplad till ett ojämlikt ömsesidigt resursberoende med Europa, vilket bör åtgärdas genom att ta itu med problemet med olagliga utflöden av skatteintäkter och royaltyer inom utvinningssektorn genom insynsdirektivet (11) och redovisningsdirektivet (12). |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över det ökande antalet fall av tvistlösning mellan investerare och stat som inletts mot afrikanska stater, särskilt av europeiska företag. Parlamentet uppmanar regeringar och företag i EU att avstå från att använda tvistlösning mellan investerare och stat och att sätta stopp för de många fall av tvistlösning mellan investerare och stat som inletts mot afrikanska länder. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet anser att partnerskapet bör stödja kvinnors och ungdomars företagande på landsbygden och i städerna och att detta är avgörande för att stödja lika tillgång till ekonomiska och produktiva resurser såsom ekonomiska tjänster och markrättigheter. Parlamentet uppmanar till utveckling av utbyten mellan afrikanska och europeiska kvinnliga företagare med hjälp av plattformar som gör det möjligt att bygga nätverk, utbyta erfarenheter och utarbeta gemensamma projekt. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet påminner om att kvinnors ställning kan stärkas genom kraftfulla bestämmelser om kön och handel i handelsavtal. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att hjälpa Afrikanska unionen att genomföra sin strategi för jämställdhet och kvinnors egenmakt och att inkludera åtgärder som bidrar till att uppnå jämställdhet i sina handelsavtal med afrikanska länder. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet belyser Afrikas stora finanspolitiska begränsningar när det gäller att hantera de socioekonomiska följderna av pandemin. Parlamentet påminner om att vissa afrikanska länder lägger mer pengar på skuldåterbetalningar än på hälso- och sjukvårdstjänster. Parlamentet efterlyser omfattande reflektion kring lättnader av den ohållbara skuldbördan som leder till stora förluster av offentliga tjänster och välfärdsåtgärder. Parlamentet noterar meddelandet från G20 om ett tillfälligt moratorium för skuldåterbetalningar för de svagaste utvecklingsländerna som ett första steg i rätt riktning. Parlamentet upprepar sin uppmaning till privata långivare att delta i initiativet på jämförbara villkor, och uppmanar G20, Internationella valutafonden (IMF) och Världsbanken samt de multilaterala utvecklingsbankerna att gå längre med skuldlättnaderna och ytterligare utforska möjligheterna att skjuta upp skuldbetalningarna. Mer allmänt vill parlamentet att det skapas en multilateral skulduppgörelsemekanism för att ta itu med både krisens konsekvenser och finansieringskraven i Agenda 2030 för hållbar utveckling. Parlamentet betonar behovet att koppla åtgärder för skuldlättnader till ytterligare mobilisering av offentligt utvecklingsbistånd och av att prioritera bidragsbaserad finansiering som standardalternativ, i synnerhet för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja afrikanska länder i att öka deras kapacitet att mobilisera inhemska resurser i syfte att öka investeringarna i grundläggande offentliga tjänster. Parlamentet påminner om att olagliga finansiella flöden står för dubbelt så stora belopp som det offentliga utvecklingsbiståndet som afrikanska länder mottar, årligen ungefär 50 miljarder dollar, och har en dramatisk påverkan på kontinentens utveckling och styrning. Parlamentet uppmanar EU att ytterligare stödja sina afrikanska partner i att förbättra styrningen, bekämpa korruption, öka insynen i finans- och skattesystemen och inrätta lämpliga reglerings- och övervakningsmekanismer. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet rekommenderar EU och AU att bättre genomföra och verkställa befintliga nationella och internationella instrument mot korruption och att använda ny teknik och digitala tjänster. Parlamentet uppmanar EU att anta ett strikt regelverk mot korruption. |
| --- | --- |

99.

Partner för en grön giv mellan AU och EU

| 100. | Europaparlamentet påminner om att de afrikanska länderna och deras befolkningar påverkas särskilt av de negativa effekterna av klimatförändringarna. Parlamentet påminner om att nästan 16,6 miljoner afrikaner, enligt centrumet för forskning om epidemiologi vid katastrofer (CRED) påverkades av extrema väderhändelser 2019 – 195 % fler än under 2018. Parlamentet betonar behovet att sätta klimat- och miljöskyddet i centrum för partnerskapet i linje med EU:s åtagande enligt Parisavtalet och konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet påminner om att det har begärt att 45 % av anslaget till det framtida NDCI ska ägnas åt dessa mål. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uttrycker oro över hur klimatförändringarna skulle kunna vända mänsklig utveckling och undergräva utsikterna till utveckling i bräckliga afrikanska länder med låga inkomster, och betonar att det är en riskfaktor för destabilisering, våld och konflikter. Parlamentet betonar att EU bör tillhandahålla konkret, förutsägbart, ansvarsfullt och långsiktigt ekonomiskt och tekniskt stöd till afrikanska länder för att likaså stärka deras strategier för anpassning till (t.ex. genom projekt med fokus på hållbart jordbruk, ekosystembaserad anpassning och hållbara städer) och begränsning av klimatförändringar, med särskilt fokus på förebyggande av katastrofrisker och på missgynnade samhällen. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som vattendiplomati spelar eftersom vatten, till följd av klimatförändringarna, riskerar att bli en alltmer bristfällig resurs. Parlamentet understryker behovet av en effektivare klimatdiplomati för att främja kopplingarna mellan inhemsk, utländsk och internationell klimatpolitik. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet efterlyser EU-stöd för att hjälpa afrikanska länder att genomföra och öka ambitionen med sina nationellt fastställda bidrag inom ramen för Parisavtalet och Sendai-ramverket, och se till att de har tillräckliga medel för anpassning, begränsning, förlust och skada samt sina nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald. Parlamentet betonar att för att sådant stöd ska vara effektivt måste det framtida partnerskapet mellan EU och Afrika för en omställning utgå från principerna om gemensamt men differentierat ansvar och en konsekvent politik för hållbar utveckling, samtidigt som en grön omställning som är rättvis och inkluderande säkerställs. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet betonar att anpassningsstrategier bör uppmuntra till en ny modell i de afrikanska länderna, som bygger på naturbaserade lösningar. Parlamentet efterlyser främjande av ett inkluderande deltagande för de berörda parterna i att utveckla och genomföra bland annat nationellt fastställda bidrag, nationella handlingsplaner och nationella investeringsplaner för jordbruket. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet betonar det unika perspektiv och de unika behov som små östater under utveckling har avseende begränsning av och anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet insisterar även på nödvändigheten av att inkludera en genusdimension i klimatåtgärderna, med tanke på klimatförändringarnas och miljöförsämringarnas särskilda konsekvenser för kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar de afrikanska och europeiska partnerna att i det framtida partnerskapet mellan EU och Afrika bättre belysa den roll som kvinnor kan spela i att leda sina samhällen mot en mer hållbar praxis och i att delta i beslutsfattande om anpassning till och begränsning av klimatförändringar. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet begär ett snabbt införande av en ”gröna given-diplomati”, med inrättandet av en arbetsgrupp för den externa dimensionen av den europeiska gröna given som ger rekommendationer till en grön giv mellan AU och EU, med deltagande från lokala myndigheter och organisationer i det civila samhället, med en flernivå- och flerpartsstrategi. Parlamentet anser att denna giv i synnerhet bör främja att regelverk för omställningen till en grön ekonomi, utvecklingen av en cirkulär ekonomi och skapandet av arbetstillfällen i hållbara sektorer antas. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet betonar vikten av regionalt samarbete och samarbete genom tekniskt bistånd, informationsutbyte och god praxis. Parlamentet vidhåller vikten av bättre kommunikation om framtida klimat- och katastrofrisker och av att främja laglig överföring av klimatvänlig teknik. Parlamentet uppmanar därför EU att främja antagandet av en förklaring om immateriella rättigheter och klimatförändringar, som är jämförbar med Dohaförklaringen från 2001 om Trips-avtalet och folkhälsa. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet understryker behovet av hållbara innovationsstrategier och projekt som gör det möjligt för afrikanska stater att ta ett stort steg bort från äldre och mer förorenande teknik, med det specifika målet ekologisk och social hållbarhet, och efterlyser i detta avseende en undersökning av hur leapfroggning kan bidra till dessa mål i de afrikanska länderna. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet påminner om att Afrika rymmer en exceptionell biologisk mångfald. Parlamentet uttrycker djup oro över överutnyttjandet av naturresurser och den minskade biologiska mångfaldens effekter på motståndskraften. Parlamentet uttrycker särskild oro över att avskogningen i Afrika går allt fortare. Parlamentet påminner om att förstörelsen av tropiska regnskogar i Afrika är en oåterkallelig förlust av biologisk mångfald och kolbindningsförmåga samt av hem och levnadssätt för de ursprungsbefolkningar som lever i skogarna. Parlamentet påminner om att skogar avsevärt bidrar till att uppnå klimatmål och skydda den biologiska mångfalden samt till att stoppa ökenspridningen och extrem jorderosion. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet begär att kopplingen mellan folkhälsa och biologisk mångfald ska beaktas, i enlighet med One health-modellen. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av initiativet NaturAfrika, som syftar till att skydda vilda djur och ekosystem, och ändringen av handlingsplanen för handeln med vilda djur. Parlamentet betonar att initiativet NaturAfrika bör utvecklas i samråd med alla berörda parter, med särskild tonvikt på lokalsamhällens, urbefolkningars och kvinnors rättigheter. Parlamentet understryker att det bör stödja afrikanska regeringar och lokalbefolkningar i att hantera stora orsaker bakom förlusten av biologisk mångfald och miljöförstöring på ett övergripande och systematiskt sätt, inbegripet stöd till välskötta nät av skyddade områden. I detta syfte uppmanar parlamentet EU och Afrika att erkänna och skydda urbefolkningars rätt till sedvanerättsligt ägande och kontroll över sin mark och sina naturresurser i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och Internationella arbetsorganisationens konvention 169 och att efterleva principen om fritt, välinformerat samtycke som ges i förhand. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet begär att tillräckliga medel tilldelas för att genomföra rekommendationerna i kommissionens studie från 2015 Larger than elephants. Inputs for an EU strategic approach for African Wildlife Conservation och från 2019 Study on the interaction between security and wildlife conservation in Sub-Saharan Africa. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet anser att insatserna för bevarande av bland annat skogar, vilda djur samt marina ekosystem och kustekosystem måste stärkas genom regelverk, tillräckliga medel och vetenskapliga uppgifter samt åtföljas av åtgärder för att återställa och förvalta ekosystem. Parlamentet uppmanar EU och Afrika att spela en ledande roll för ingåendet av en ambitiös global överenskommelse vid den femtonde partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet påminner om att haven är världens största proteinkälla. Parlamentet påminner om vikten av att arbeta för en bättre förvaltning av haven, bland annat i fråga om utvecklingen av ett hållbart fiske och vattenbruk och en blå ekonomi, som är viktiga för utvecklingen. Parlamentet betonar att kampen mot illegalt, orapporterat och oreglerat fiske bör prioriteras för att begränsa miljökonsekvenserna och skydda fiskbeståndens hållbarhet och fiskarnas inkomster. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet uppmanar uttryckligen kommissionen att övervaka aktiviteterna kopplade till industrifisket, eftersom de kan utgöra hot mot lokalbefolkningars försörjning av traditionella fiskeresurser men även riskerar att destabilisera fiskebeståndens goda miljöstatus. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet påminner om att Afrika är den minst elektrifierade regionen i världen och betonar att tillgången till energi inte är homogen på den afrikanska kontinenten. Parlamentet påminner om att tillgång till tillförlitlig, hållbar och modern energi till rimligt pris är ett väsentligt verktyg för ekonomisk och social utveckling, bland annat i landsbygdsområden. Parlamentet efterlyser en uppvärdering av den afrikanska kontinenten när det gäller produktion av förnybar energi. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet uppmanar därför EU och medlemsstaterna att främja och stärka samarbetet med de afrikanska partnerna på energi- och klimatområdet i överensstämmelse med målen i den europeiska gröna given. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en ambitiös plan för att genomföra ett partnerskap för hållbar energi och påminner i detta avseende om att förnybar energi och energieffektivitet är avgörande delar för att överbrygga klyftan i fråga om energitillgång på den afrikanska kontinenten och samtidigt säkerställa den nödvändiga koldioxidminskningen. Parlamentet uppmanar EU och de respektive afrikanska länderna att utnyttja möjligheter till ömsesidigt fördelaktiga energipartnerskap för produktion av väte med hjälp av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att slussa investeringarna mot en koldioxidfri ekonomi genom att utveckla förnybara energikällor och underlätta tekniköverföring, inbegripet decentraliserad energiproduktion, småskalig förnybar energi och solkraftsteknik som tillgodoser lokala energibehov, inbegripet med avseende på infrastruktur och konnektivitet. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet betonar att urbaniseringen av den afrikanska kontinenten utgör en möjlighet att ompröva stadsplaneringen och införa hållbara stadslösningar och att den bör bli föremål för en intensifierad dialog med lokala och regionala myndigheter samt samarbete och utbyte av bästa praxis mellan de två kontinenterna, särskilt när det gäller grön infrastruktur, ekosystembaserade metoder, avfallshantering och sanitära system, och med särskilda insatser för att involvera ungdomar och marginaliserade grupper. Parlamentet uppmanar till stöd av utvecklingen av hållbara stadstransporter i syfte att öka inkluderingen av samhällena och tillgängligheten, inbegripet transport till skolor och vårdinrättningar. |
| --- | --- |

119.

Partner för ett hållbart och motståndskraftigt jordbruk

| 120. | Europaparlamentet framhåller jordbruks- och livsmedelssektorernas betydelse i ekonomin för att skapa anständiga och hållbara arbetstillfällen i landsbygdsområden. Parlamentet understryker att detta i de flesta fall gäller småjordbruk och familjejordbruk. Parlamentet konstaterar att det är viktigt att främja och förbättra åtgärder och verktyg till stöd för mer diversifierade produkter av högre kvalitet, en hållbar modernisering av jordbruksmetoder och en säker arbetsmiljö samt åtgärder för att stärka motståndskraften hos jordbrukare. Parlamentet anser att utvecklingen av en hållbar jordbrukssektor och av landsbygdsområden bör stå i centrum för förbindelserna mellan EU och Afrika. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet välkomnar att det nya partnerskapet mellan Afrika och EU förespråkar utveckling av miljövänliga jordbruksmetoder. Parlamentet påminner om att agroekologins förmåga att sammanföra de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna av hållbarhet har erkänts av viktiga rapporter från IPCC och den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt Världsbanken och den FAO-ledda globala jordbruksbedömningen (IAASTD). Parlamentet betonar att det är viktigt att främja agroekologi, skogsbruk, lokal produktion och hållbara livsmedelssystem som fokuserar på utvecklingen av korta leveranskedjor i den nationella politiken, men även inom internationella forum, i syfte att säkerställa livsmedels- och nutritionstrygghet för alla och att öka jordbrukssektorns produktivitet på ett hållbart sätt, liksom dess motståndskraft mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar EU att följa slutsatserna från arbetsgruppen för Afrikas landsbygd att om behovet av investeringar i afrikanska livsmedelskedjor med inriktning mot förädlade varor. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att aktivt samarbeta med afrikanska partner för att skapa synergieffekter mellan EU–Afrika-strategin och den gröna given, i synnerhet den externa dimensionen av strategin för jordbruk till gaffel. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet understryker att användningen av bekämpningsmedel inom intensivt jordbruk i Afrika kan påverka hälsan hos arbetstagare som har mycket liten tillgång till hälso- och sjukvård, och att bekämpningsmedlen därutöver orsakar skador på miljön. Parlamentet efterlyser utbildning i hållbara växtskyddsmetoder och alternativ till bekämpningsmedel och en minimering av exponeringen för farliga ämnen. Parlamentet fördömer den dubbelmoral som EU uppvisar i fråga om bekämpningsmedel genom att tillåta att farliga ämnen som förbjudits i EU exporteras till afrikanska länder och andra tredjeländer, och efterfrågar en ändring av de nuvarande EU-bestämmelserna för att avskaffa denna inkonsekvens i lagstiftningen, eftersom bestämmelserna inte är förenliga med Rotterdamkonventionen från 1998 och den gröna given. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över de afrikanska staternas stora beroende av importerade livsmedel, särskilt från EU, i synnerhet när dessa importer består av subventionerade produkter vars låga pris innebär skadlig konkurrens för småskaliga jordbruk i Afrika. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet ser med oro på exporten av europeiskt mjölkpulver till Västafrika som stöds av den gemensamma jordbrukspolitiken, med tanke på att exporten som tredubblats sedan EU upphävde mjölkkvoterna 2015 har haft förödande konsekvenser för lokala herdar och jordbrukare som inte kan konkurrera. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta på lösningar tillsammans med afrikanska regeringar och berörda parter. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet påminner om att svält och osäker livsmedelsförsörjning åter igen ökar i världen och att de kommer att fortsätta att öka om inte snabba åtgärder vidtas, och om att Afrika är på helt fel väg när det gäller att uppnå målet om ingen hunger (mål 2 för hållbar utveckling) senast 2030. Parlamentet påminner om att utrotande av undernäring i alla dess former och uppnående av mål 2 för hållbar utveckling bör ses som prioriteringar inom det nya partnerskapet, med särskilt fokus på människor i de mest utsatta situationerna. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet betonar att covid-19 och den ekonomiska krisen samt de stängda gränserna, gräshoppsinvasionen och ökenspridningen har försämrat den redan svåra situationen vad gäller tryggad livsmedelsförsörjning i Afrika och belyst sårbarheterna i det globala livsmedelssystemet. Parlamentet betonar de lokala och regionala marknadernas potential att hantera aktuella misslyckanden i livsmedelssystemet. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet uppmanar partnerskapet mellan Afrika och EU att på jordbruksområdet inrikta sina insatser på att slå vakt om afrikanska länders rätt till livsmedelssuveränitet, på att öka deras livsmedelstrygghet som en prioritering och stärka deras förmåga att tillgodose befolkningens näringsbehov. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av omställningen på landsbygden och stärkandet av lokala, regionala och öppna värdekedjor för att skapa hållbara arbetstillfällen, undvika människorättskränkningar och mildra klimatförändringar. Parlamentet insisterar på behovet att stödja ungdomar och kvinnor genom bland annat utbildning, tillgång till lån och tillträde till marknader. Parlamentet begär att de ska knytas till utformningen av jordbrukspolitiken och att kollektiv handling ska stödjas genom organisationer för småskaliga producenter. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som kvinnor på landsbygden i Afrika spelar i jordbruks- och landsbygdsekonomierna på den afrikanska kontinenten, särskilt när det gäller tryggad livsmedelsförsörjning. Parlamentet påminner om att nästan hälften av jordbruksarbetet i Afrika utförs av kvinnor, medan kvinnliga jordbrukare oftast är småbrukare eller ägnar sig åt självhushållsjordbruk och saknar nödvändig tillgång till information, krediter, mark, resurser eller teknik. Parlamentet uppmuntrar till främjande av arvsrättigheter för kvinnor och flickor och uppmanar EU att stödja partnerländer, särskilt när det gäller erkännandet av kvinnors fulla rätt till markrättigheter. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet betonar att kvinnor, som arbetar inom självhushållsjordbruk, ställs inför ytterligare hinder för säkerställandet av livsmedelssuveräniteten på grund av det starka skyddet av nya växtsorter inom ramen för den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter, vilken ingår i handelsavtal. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet påminner om vikten av att stödja små jordbruk och betesbruk samt andra traditionella/lokala livsmedelssystem för att stärka deras resiliens och uppmuntra deras bidrag till tryggad livsmedelsförsörjning, hållbar resursförvaltning och bevarande av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder mot de sociala spänningarna mellan fast boende jordbruksbefolkning och nomadiska pastorala samhällen, i synnerhet i regioner där etniska och religiösa konflikter överlappar. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet understryker vikten av forskning och innovation för att främja hållbara jordbruksmetoder och produktiva jordbruksekosystem samt livsmedelssystem i torra områden. Parlamentet efterlyser i detta avseende mer tillit till bidragen från afrikansk traditionell kunskap till en rättvis övergång, i synnerhet inom jordbrukspraxis, fiskenäring och skogsskydd för att på så sätt ge det afrikanska folket och lokalsamhällena egenmakt. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet uppmuntrar till utbyte av kunskap och bästa praxis mellan europeiska och afrikanska jordbrukare och särskilt kontakter mellan unga jordbrukare, kvinnor och företrädare för landsbygdssamhällen rörande hållbara produktionsmetoder och skydd av den biologiska mångfalden, även inom ramen för sammanslutningar. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet välkomnar förslaget från arbetsgruppen för Afrikas landsbygd om att inrätta ett Twinning-program för Europa och Afrika, som utvidgas till att omfatta förbindelser mellan jordbruksorgan i EU-medlemsstater och partnerländer i Afrika, i syfte att utbyta hållbar bästa praxis och främja förbindelser mellan starkt engagerade och likartade samarbetspartner. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet betonar vikten av att i partnerskapet mellan EU och Afrika inkludera skydd och främjande av lokalsamhällens rätt att få tillgång till och styra naturresurser såsom land och vatten. Parlamentet fördömer omfattningen på markrofferiet i Afrika. Parlamentet påminner om att markrofferi är en brutal praxis som undergräver livsmedelssuveräniteten och äventyrar de afrikanska landsbygdssamhällenas överlevnad. Parlamentet betonar vikten av att inleda en inkluderande process som syftar till att säkerställa effektivt deltagande från organisationer i det civila samhället och lokalsamhällen i utveckling, genomförande och övervakning av politik och åtgärder som avser markrofferi. Parlamentet kräver att de fakultativa riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning beaktas i samtliga projekt som främjar säkrandet av markrättigheter, även inom handeln, och efterlyser även åtgärder för att se till att projekt inte hotar småskaliga jordbrukares markrättigheter. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet beklagar att betesmarkernas strategiska betydelse inte erkänns, trots att betesmarker täcker runt 43 % av Afrikas landyta och därför utgör viktiga kolsänkor. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med lokalsamhällen och lokala intressenter utarbeta en strategi för att på bästa sätt tillvarata denna potential genom hållbart bruk av betesmark, såsom pastoralism. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet fastställer att exempelvis betesrätter och kollektiva betesmarker utgör traditionella markanvändningsrättigheter, som vilar på sedvanerätt och inte på bekräftad äganderätt. Parlamentet understryker trots detta den grundläggande betydelsen av att skydda denna sedvanerätt för landsbygdsbefolkningen. |
| --- | --- |

139.

Partner för att göra digitaliseringen till en språngbräda för delaktighet och utveckling

| 140. | Europaparlamentet betonar att den digitala omvandlingen utgör en enorm språngbräda för utveckling när det gäller tillgång till utbildning, sysselsättning och hälsa, liksom för moderniseringen av jordbrukssektorn, den offentliga sektorns kapacitet att tillhandahålla digitala tjänster såsom elektroniska id-kort, e-hälsa eller e-förvaltning, och deltagande i politiskt beslutsfattande, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet, men att den också kan medföra en risk för att undergräva demokratin, äventyra medborgerliga och mänskliga rättigheter och öka ojämlikheterna. Parlamentet betonar att den digitala omvandlingen måste stödja överkomlig, jämlik och inkluderande tillgång till internet samt användning och skapande av digitala tjänster som följer relevanta internationella och nationella standarder och riktlinjer. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet betonar att den digitala klyftan bör beaktas och övervägas på lämpligt sätt. Parlamentet understryker behovet att prioritera tillgång till internetanslutning för majoriteten av de marginaliserade afrikanska samhällena i syfte att undvika att det uppstår en stor klyfta mellan befolkningen på landsbygden och i städerna. Parlamentet anser att den digitala könsklyftan måste överbryggas för en verkligt inkluderande digital omvandling. Parlamentet uppmuntrar kvinnor och flickor att utveckla sin potential på området ny teknik. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Europaparlamentet påminner om den negativa inverkan som våld mot kvinnor och flickor på nätet samt sexistisk hatpropaganda, nätmobbning, främlingsfientlighet, desinformation och stigmatisering kan ha på den sociala integrationen och uppmanar afrikanska och europeiska partner att ta itu med sådana frågor i partnerskapet mellan EU och Afrika. Parlamentet betonar behovet att se till att digital utbildning och kompetens är övergripande, inbegripet mjuka och övergripande färdigheter såsom kritiskt tänkande och interkulturell förståelse. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Europaparlamentet betonar att genereringen av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning i världen innebär utmaningar för genomförandet av Agenda 2030, särskilt när det gäller hälsan och miljön. Parlamentet uppmanar EU och Afrika att intensifiera sina ansträngningar för att utveckla ansvarsfulla investeringar i syfte att bidra till att minimera avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning, förhindra olaglig dumpning och felaktig hantering av sådant avfall, främja effektiv användning av resurser och återvinning samt skapa arbetstillfällen i renoverings- och återvinningssektorerna. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Europaparlamentet stöder digitalisering och modernisering av de afrikanska ländernas offentliga förvaltning, särskilt för att utveckla en tillförlitlig folkbokföring, tillhandahålla säkra identitetshandlingar och främja utbyte av uppgifter. Parlamentet betonar att alla uppgifter som utbyts måste omfattas av relevanta lagar om uppgiftsskydd och integritet. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med de afrikanska länderna för att verka för en global dataskyddsstandard, vilket i sin tur kommer att bidra till brottsbekämpningen och ett ömsesidigt stärkande av ekonomierna. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Europaparlamentet betonar att innovation är nödvändig för att uppnå målen för hållbar utveckling och den gröna omställningen. Parlamentet insisterar på att partnerskapet ska uppmuntra forskning och innovation samt tillgängligheten till och nyttan med digitala tjänster i syfte att främja social sammanhållning och delaktighet. Parlamentet påminner emellertid om att den digitala omställningen inte kan genomföras utan tillgång till energi och att oregelbunden energiförsörjning i landsbygdsområden utgör ett avsevärt hinder för tillgång till digitala tjänster. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Europaparlamentet betonar att covid-19-krisen har bidragit till att den digitala omvandlingen i Afrika har ökat takten. Parlamentet välkomnar AU:s vilja att bygga upp en inre digital marknad. Parlamentet uppmanar EU att stödja en afrikansk digital industri och ett lämpligt regelverk för att utveckla e-handel och dataskydd på grundval av de högsta befintliga standarderna genom att tillhandahålla tekniskt bistånd, främja investeringar i digitala infrastrukturer och företagande samt stärka partnerskap med aktörer på regeringsnivå, ekonomiska aktörer, akademiska aktörer, forskare och aktörer i det civila samhället. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Europaparlamentet påpekar att enligt rapporten om FN:s mål för hållbar utveckling (2019) kvarstår många utmaningar om målen för hållbar utveckling ska uppnås, i synnerhet i Afrika, vad gäller tillgången till livsmedel, energi, vatten och sanitet, utbildning och hälsa. Parlamentet anser att ekonomiskt stöd och investeringar främst bör syfta till att uppfylla dessa grundläggande mänskliga behov, som fortfarande är en förutsättning för att utrota fattigdom och öka människors välbefinnande, i synnerhet i en tid då offentliga resurser blir allt mer ansträngda i och med konkurrerande behov såsom hälsa och utbildning. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Europaparlamentet betonar vikten av att samla in korrekta och jämförbara disaggregerade uppgifter och göra statistiska analyser, med respekt för uppgiftsskydd och rätten till integritet, för att fatta välgrundade beslut, särskilt på områdena jordbruk, förvaltning av naturresurser samt samhällsstyrning och hälsa på nationell och decentraliserad nivå. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Europaparlamentet understryker behovet att dra nytta av den digitala omvandlingen för att främja utbytet mellan de båda kontinenterna, i synnerhet mellan de unga och det civila samhället genom plattformar. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Europaparlamentet uppmanar EU och de afrikanska länderna att öka sina gemensamma insatser för att se till att den digitala ekonomin är socialt och miljömässigt hållbar och att bidra till målet att upprätta en modern, rättvis och effektiv skattestandard för den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

150.

Partner för en rörlighet och migration som gynnar båda parter

| 151. | Europaparlamentet erkänner de komplexa utmaningar och möjligheter som migrationsrörelser utgör i både Europa och Afrika för båda kontinenternas välstånd och utveckling och betonar behovet att stärka samarbetet på detta område. Parlamentet påminner om att migrationsfrågan under de senaste åren har dominerat förbindelserna mellan Afrika och EU och att detta kan ha haft en negativ inverkan på hur man uppfattar varandra på de båda kontinenterna. Parlamentet betonar att migration utgör ett ömsesidigt verktyg för hållbar utveckling för båda regionerna. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Europaparlamentet påminner om att upp till 80 % av alla internationella migranter som kommer från afrikanska länder flyttar inom den afrikanska kontinenten. Parlamentet konstaterar att de afrikanska länderna hyser en stor andel av det totala antalet flyktingar och internflyktingar i världen, och dessas utsatta situation har förvärrats ytterligare av covid-19-krisen. Parlamentet efterlyser en global ansvarsfördelning för flyktingar. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Europaparlamentet anser att den mänskliga dimensionen av migration bör framhävas och att man särskilt bör uppmärksamma de mest missgynnade migrantgrupperna. Parlamentet efterlyser ett antagande av ett partnerskap mellan EU och Afrika avseende migration och rörlighet som sätter mänsklig värdighet för flyktingar och migranter i centrum och som bygger på principerna om solidaritet, delat ansvar och respekt för mänskliga rättigheter samt internationell och nationell rätt, EU-rätt och flyktingrätt. |
| --- | --- |

153.

| 154. | Europaparlamentet påminner om att specifika åtgärder bör vidtas för att skydda migranter från dödsfall, försvinnande och familjeseparation och för att förhindra kränkningar av deras rättigheter, inbegripet åtgärder för att upprätthålla principen om ”non-refoulement” och barnets bästa. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Europaparlamentet understryker behovet att genom lämplig finansiering ta itu med de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttningar, såsom politisk instabilitet, fattigdom, bristande säkerhet och livsmedelstrygghet, våld och de negativa effekterna av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Europaparlamentet anser att ett framgångsrikt partnerskap kommer att uppnås genom en avsevärd förstärkning av möjligheterna till rörlighet mellan de olika delarna av de afrikanska och europeiska samhällena och att partnerskapet bör utformas på ett hållbart sätt för att skapa kompetensinflöde snarare än kompetensflykt. Parlamentet anser att en mer effektiv viseringspolitik och ökad finansiering av Erasmus+-programmet skulle vara ett effektivt bidrag för att uppnå detta. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla en verklig politik för cirkulär migration som gör det möjligt för kvalificerade och okvalificerade arbetstagare att dra nytta av ett utbyte av yrkeskunskaper och rörlighet mellan EU och Afrika, så att det blir enklare för människor att återvända till sina ursprungsländer. Parlamentet stöder en prioritering av giltiga ansökningar till EU om arbetstillstånd från ursprungs- och transitländer (t.ex. via ambassader eller på nätet) för att avskräcka migranter från att ta till irreguljära migrationsvägar och minska bördan på asyl- och migrationssystemen. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Europaparlamentet påminner om att arbetskraftens rörlighet kan utgöra en av lösningarna på demografiska utmaningar, arbetsmarknadsbrist och kompetensglapp. Parlamentet begär att vägar för säker och laglig migration ska utvecklas och att en mer harmoniserad, omfattande och långsiktig strategi för arbetsrelaterad migration ska främjas på europeisk nivå, baserat på en partnerskapsstrategi som kan gynna båda parter på lång sikt. Parlamentet betonar vikten av att stärka dialogen om migration och rörlighet mellan EU och Afrika och partnerskapet mellan EU och Afrika om migration, rörlighet och sysselsättning. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Europaparlamentet fördömer eftertryckligen människosmuggling och människohandel. Parlamentet begär att insatserna för att spåra och bekämpa kriminella nätverk med smugglare ska förstärkas och eftersträvar samarbete med afrikanska länder för att bekämpa detta. I detta avseende efterlyser parlamentet omfattande och sektorsövergripande insatser och samordning på alla nivåer i samarbete med lokala myndigheter, inbegripet samarbete inom internationell brottsbekämpning. Parlamentet anser att kampen mot smugglare och människohandlare måste föras gemensamt av båda parter och med stöd av bland annat Europol. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Europaparlamentet uppmanar EU och de afrikanska länderna att samarbeta för att ta fram en effektiv och bred informationskampanj om de risker och faror som människohandel och smuggling av migranter utgör, i syfte att förhindra att människor utsätter sig för livsfara för att ta sig in i EU på ett irreguljärt sätt. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Europaparlamentet betonar behovet av ett sammanhängande EU-engagemang som säkerställer att samarbete för att bekämpa irreguljär migration eller kring integrerad gränsförvaltning inte har någon negativ inverkan på befintliga ramar för regional rörlighet på den afrikanska kontinenten eller på mänskliga rättigheter. Parlamentet erinrar om behovet att ett partnerskap avseende migration och rörlighet måste beakta de två globala pakterna om migration och flyktingar (den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration och den globala flyktingpakten). |
| --- | --- |

161.

| 162. | Europaparlamentet anser att uppsplittringen av de nationella bestämmelserna om yrkesrelaterad migration i EU, tillsammans med förfarandenas komplexa och starkt byråkratiska karaktär, gör att människor avskräcks från att använda EU:s lagliga migrationsvägar. Parlamentet rekommenderar att det inrättas ett harmoniserat och icke-byråkratiskt ansökningsförfarande inom ramen för partnerskapet mellan EU och Afrika. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Europaparlamentet påminner om behovet att inrätta en särskild och gemensam europeisk civil sök- och räddningsinsats för att få ett slut på förlusten av människoliv till havs. |
| --- | --- |

163.

| 164. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sina åtaganden om vidarebosättning och andra lagliga vägar för personer i behov av internationellt skydd och att också intensifiera de politiska och ekonomiska åtagandena för att hjälpa afrikanska partner att utveckla hållbara strategier för flyktingar, internflyktingar och statslösa personer, i synnerhet genom samarbete med Internationella organisationen för migration och andra FN-organ för att stärka utvecklingssamarbetet och tillhandahålla direkt stöd till flyktingar i närheten av det hem de flytt från. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Europaparlamentet rekommenderar en harmonisering av de regionala mekanismerna för skydd av människor som flyr undan katastrofer och klimatförändringar i enlighet med agendan för skydd av personer som tvingas fly över gränser på grund av katastrofer och klimatförändringar samt plattformen för tvångsförflyttning som orsakas av katastrofer och Kampalakonventionen. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Europaparlamentet understryker behovet att säkerställa rättvisa och tillgängliga asylförfaranden för människor i behov av internationellt skydd både i Europeiska unionen och med afrikanska länder och av att respektera principen om ”non-refoulement” i linje med internationell rätt och EU-rätt. Parlamentet anser att alla avtal med ursprungs- och transitländer bör säkerställa fullständigt skydd av människors liv och värdighet samt mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Europaparlamentet understryker vikten av att säkerställa effektivitet, rättvisa och korrekta rättsförfaranden i samband med återvändandepolitiken, utfärdandet av konsulära laissez-passer-handlingar och ingåendet av återtagandeavtal, med frivilligt återvändande som förstahandsval och med säkerställande av att individernas rättigheter och värdighet skyddas och respekteras fullt ut. Parlamentet efterlyser ett starkt EU-engagemang under perioderna före och efter återvändandet för att underlätta hållbar återintegrering av återvändare. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Europaparlamentet uppmanar till fortsatt samarbete med IOM och andra FN-organ för att ge ytterligare stöd till flyktingar och internflyktingar. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Europaparlamentet konstaterar att hänvisningarna till migration har mångdubblats, i synnerhet avseende att minska den irreguljära migrationen, i EU:s förhandlingsmandat i avtalet efter Cotonou, medan AVS-gruppens förhandlingsmandat lägger fokus på att utrota fattigdom, främja laglig migration, vikten av remitteringsflöden, behovet att återvändande och återtagande är frivilligt och förbehåll för att använda utvecklingsbistånd för att förhandla om restriktiva gränskontroller. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta de afrikanska ländernas prioriteringar avseende migration i syfte att skapa ett verkligt partnerskap mellan jämlikar. |
| --- | --- |

169.

Partner i säkerhet

| 170. | Europaparlamentet konstaterar att hantering av utdragna konflikter kräver att gemensamma åtgärder vidtas av aktörer och partner på det humanitära området och utvecklingsområdet, med stor lokal legitimitet och trovärdighet. Parlamentet uppmanar därför till att främja sambandet mellan utveckling och det humanitära i EU:s reaktion med stark lokal förankring. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Europaparlamentet välkomnar att EU anser att fred och säkerhet i Afrika är ett viktigt villkor för hållbar utveckling, och att unionen har åtagit sig att ”väsentligt öka sitt stöd till Afrika i samarbete med det internationella samfundet”. Parlamentet delar åsikten att frågan om säkerhet i Afrika är av stor betydelse för kontinentens utveckling, med stöd från regionala och internationella organisationer, medan de afrikanska staterna är de främsta garantigivarna för sin egen säkerhet. Parlamentet uppmanar därför EU att fortsätta sina ansträngningar för att samarbeta med unionens afrikanska partner i vidareutvecklingen av den afrikanska freds- och säkerhetsstrukturen för att åstadkomma fred och stabilitet på lång sikt och övervinna kriser och konflikter på den afrikanska kontinenten med en integrerad strategi som använder alla tillgängliga verktyg, inklusive stöd till utvecklandet av den afrikanska kapaciteten på säkerhets- och försvarsområdet och de afrikanska militära insatserna, civila uppdragen, fredsbyggande och demilitariseringsprojekt med respekt för den internationella lagstiftningen om mänskliga rättigheter och humanitär rätt samt de afrikanska ländernas oberoende och suveränitet, och stöd för initiativ från AU och regionala organisationer såsom Ecowas och G5 Sahel. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att delta i EU:s uppdrag och insatser och välkomnar bilaterala insatser som bidrar till fred och stabilitet, och uppmanar i detta sammanhang rådet att snarast godkänna den europeiska fredsfaciliteten i syfte att ge ett mer övergripande bistånd till afrikanska partner i konflikthärjade regioner. Parlamentet betonar vikten av multilateralt samarbete inom triangeln AU–EU–FN när det gäller lokal, regional och internationell säkerhet och den roll som aktörer i det civila samhället spelar i fredsbevarande och fredsbyggande insatser. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att reformer av säkerhetssektorn och rättsväsendet, god samhällsstyrning, demokratisk ansvarsskyldighet och skyddet av civila är en förutsättning för att befolkningarna ska ha förtroende för sina regeringar och säkerhetsstyrkor. Parlamentet understryker vidare kopplingen mellan det civila och det militära och behovet att effektivisera båda komponenterna i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens uppdrag (GSFP-uppdragen) bättre. Parlamentet stöder den alltmer proaktiva strategi som samarbetande regionala säkerhetsorganisationer tillämpar för att fullt ut förverkliga den afrikanska freds- och säkerhetsstrukturen, som förser Afrikanska unionen och regionala organisationer med de verktyg som behövs för att förebygga, hantera och lösa konflikter. Parlamentet hyllar särskilt initiativ såsom G5 Sahel med tanke på dess allt viktigare roll när det gäller beslutsamma åtgärder som vidtas av afrikanska nationer för att säkerställa fred och säkerhet i sitt eget grannskap och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka det politiska, finansiella, operativa och logistiska stödet till G5 Sahel. Parlamentet betonar att afrikanska länder måste ha tillräcklig kapacitet inom alla väsentliga sektorer, framför allt när det gäller säkerhet och försvar, för att säkerställa lämpliga nivåer av säkerhet och utveckling. Parlamentet uppmanar EU att samordna de utvecklings- och säkerhetsinitiativ som unionen deltar i på den afrikanska kontinenten som ett led i en integrerad strategi som inbegriper god samhällsstyrning, demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatliga principer och jämställdhet, med särskilt fokus på de regioner där mest sårbarheter och spänningar förekommer. Parlamentet välkomnar samarbetet som inletts mellan EU och Afrika i kampen mot terrorism och väpnade grupper, i enlighet med internationell lagstiftning. Parlamentet efterlyser, i samband med politiken för terrorismbekämpning, mer transparenta beslutsprocesser, en ökad efterlevnad av en människorättsbaserad strategi och mer engagemang i de samhällen som påverkas av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som Sahel spelar ur strategisk och säkerhetsmässig synvinkel. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang varmt inrättandet av G5 Sahel 2014 och den gemensamma G5-styrkan, som skapades 2017 för att bekämpa säkerhetshoten i regionen. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet att EU tar itu med det eskalerande terroristupproret i norra Moçambique, som redan har orsakat mer än 1 000 dödsfall och tvingat ca 200 000 människor att fly sina hem, och som utgör en allvarlig risk för att sprida sig över södra Afrika. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att erbjuda EU:s stöd till Moçambique och dess medborgare. Parlamentet betonar att om EU inte reagerar kan andra internationella aktörer inta den ledande roll som EU strävar efter att uppnå på kontinenten. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att Botswana, Ghana, Uganda och Zimbabwe ingår i EU:s uppdaterade svarta lista över länder som har strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och uppmanar dessa länder att omedelbart vidta nödvändiga åtgärder för att följa kraven i och genomföra lagstiftningen (dvs. kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/855 (13)). Parlamentet välkomnar det faktum att Etiopien och Tunisien har tagits bort från svarta listan efter att ha genomfört ett antal reformer. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Europaparlamentet understryker att mandaten för GSFP-uppdraget är omfattande och bland annat syftar till att främja reformer av säkerhetssektorn och rättsväsendet, stärka den militära och polisiära utbildningen och främja tillsynen. Parlamentet understryker det akuta behovet att förbättra kommunikationspolitiken för GSFP-uppdrag samt EU:s övergripande strategiska planering för att öka synligheten för EU:s åtgärder och dess mål av skydda säkerheten och välfärden för den afrikanska befolkningen. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Europaparlamentet framhåller den särskilda roll som religiösa enheter spelar i Afrika, vilka regelbundet har en medlande roll i konflikter och med vilka dialog och samarbete behövs, särskilt i konfliktområden eftersom interreligiös dialog kan bidra till fred och försoning. |
| --- | --- |

176.

| 177. | Europaparlamentet konstaterar att syftet med det gemensamma meddelandet är att fördjupa EU:s stöd till afrikanska fredsinsatser genom en mer strukturerad och strategisk form av samarbete som fokuserar på de regioner i Afrika där spänningarna är som störst och efterlyser att särskilda strategier i konfliktregioner prioriteras. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att dela bördan med internationella organisationer och partner, inbegripet de allierade och afrikanska stater som fungerar som pålitliga bundsförvanter i kampen mot terrorism, såsom Kenya, Marocko, Nigeria, Ghana och Etiopien. Parlamentet uppmanar till att stärka EU:s förbindelser med dessa viktiga stater. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att hjälpa afrikanska partner att bygga upp kapaciteten hos sina styrkor och säkerhetsinstitutioner för att tillhandahålla effektiva och hållbara säkerhetstjänster och brottsbekämpande tjänster till sina medborgare, bland annat genom den europeiska fredsfaciliteten och dess GSFP-uppdrag, och uppmanar EU att fokusera på en integrerad strategi för konflikter och kriser, där man agerar i alla skeden av konfliktcykeln, från konfliktförebyggande via svar och till hantering och lösning. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Europaparlamentet framhåller att målet med EU:s stöd till den afrikanska säkerhetssektorn är att uppmuntra afrikanskt egenansvar för säkerhets- och försvarsfrågor. Parlamentet anser att Afrikanska unionen och de afrikanska staterna är viktiga aktörer med vilka EU meningsfullt samverkar för att gemensamt uppnå mål för hållbar utveckling och mänsklig säkerhet. Parlamentet välkomnar i detta avseende varmt Afrikanska unionens planer på att skicka 3 000 soldater till stöd för G5 Sahel och ser det som ett tecken på att AU och EU verkligen eftersträvar liknande säkerhetsmål baserade på delade mål och delat ansvar. Parlamentet välkomnar i detta avseende synpunkterna från vice ordföranden/den höga representanten Josef Borrell till FN:s säkerhetsråd den 28 maj 2020 när han talade om att hitta afrikanska lösningar på afrikanska problem. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd till FN:s fredsbevarande uppdrag på den afrikanska kontinenten och uppmanar viktiga aktörer, särskilt Förenta staterna, Ryssland, Kina och Förenade kungariket, att ansluta sig till EU:s insatser för att medla och främja samarbete och hållbar fred över hela den afrikanska kontinenten. Parlamentet upprepar i detta avseende EU:s vilja att öka sitt stöd till FN:s uppdrag och att främja samordningen mellan de diverse FN- och EU-uppdragen. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Europaparlamentet välkomnar den kraftiga minskningen av piratdåd utanför kusten i både östra och västra Afrika, vilket är en följd av internationella insatser för sjöfartsskydd som tjänar som föregångsexempel för europeiskt, afrikanskt och transatlantiskt säkerhetssamarbete. |
| --- | --- |

180.

| 181. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att EU fortsätter ansträngningarna för att bygga upp mer motståndskraftiga stater och samhällen genom kapacitetsuppbyggnad och reformer av säkerhetssektorn, bland annat genom den europeiska fredsfaciliteten och sina GSFP-uppdrag, och fokuserar på en integrerad strategi för konflikter och kriser, där man agerar i alla skeden av konfliktcykeln. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Europaparlamentet påminner om det hot som gränsöverskridande organiserad brottslighet, civil oro och nationell brottslighet utgör för instabila stater och stater efter konflikter, som kämpar för att ge sina medborgare den säkerhet som krävs. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av en välutbildad nationell och regional polisstyrka. Parlamentet konstaterar dock att polisstyrkorna ofta saknar både lämplig utbildning och utrustning och, vilket är avgörande, inte alltid har den lämpliga kopplingen till lokalbefolkningen eller dess förtroende. Parlamentet understryker därför vikten av att stärka och bygga upp professionella polisstrukturer och efterlyser därför bland annat ett intensifierat konceptuellt, logistiskt och administrativt stöd till Afrikanska unionens mekanism för polissamarbete, med bas i Alger, som lanserades 2014. Parlamentet anser att ett samarbete på detta område även kommer att bidra till att främja kapaciteten hos fredsbevarande uppdrag och främja poliskomponenten i den afrikanska freds- och säkerhetsstrukturen. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Europaparlamentet konstaterar att informationssfären i Afrika i ökande grad påverkas av EU:s globala motståndare. Parlamentet uppmanar i detta avseende utrikestjänsten och kommissionen att aktivt ta itu med problemet med bristen på europeiska röster inom afrikanska samhällen och att motverka falska budskap och bättre främja det europeiska tillvägagångssättet och demokratiska värden för den afrikanska befolkningen. Parlamentet konstaterar att detta kräver bättre strategisk kommunikation som är inriktad på viktiga regioner och länder och att det inrättas en särskild enhet med ansvar för sådana åtgärder, som skulle arbeta i nära samarbete med EU:s delegationer. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Europaparlamentet understryker farorna med spridningen av olagliga handeldvapen och påminner om att dessa odokumenterade vapen, som till största delen innehas olagligt, inte bara hotar säkerheten och tryggheten i samhällena utan även används av farliga gränsöverskridande kriminella nätverk som ägnar sig åt olika former av smuggling, inklusive av vapen, människor och olagliga droger. |
| --- | --- |

184.

| 185. | Europaparlamentet uppmanar till fortsatta årliga gemensamma samrådsmöten för Europeiska unionens kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik och Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd i syfte att utvidga samarbetet till att omfatta gemensamma fältbesök, gemensamma sessioner, utveckling av gemensam förståelse och analyser av krissituationer samt undersökning av möjligheter till gemensamma tidiga åtgärder, vilket är det bästa sättet att upprätta livskraftiga strategiska partnerskap. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Europaparlamentet påminner om att Afrika har det högsta antalet fredsfrämjande insatser i världen och är den största bidragsgivaren av trupper och polis. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att anpassa de fredsfrämjande insatserna i Afrika till den nya verkligheten i samband med covid-19 för att skydda både medborgarna och personalen i de fredsfrämjande insatserna på lämpligt sätt. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att säkerställa tillräcklig finansiering för uppdragen med tanke på rädslan för en överhängande ekonomisk kris och en minskning av den tillgängliga finansieringen. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att GSFP-uppdragen planeras på ett effektivt, ansvarsfullt och robust sätt med effektiva insatser och starkare mandat knutna till en verklig politisk vilja som strävar efter att lösa konflikter i stället för att frysa dem. |
| --- | --- |

187.

| 188. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att öka sin närvaro med EU-delegationer på hela kontinenten, särskilt i viktiga AU-medlemsstater, i syfte att främja EU:s bilaterala och regionala förbindelser ytterligare och säkerställa lämpligt utbyte med relevanta intressenter. Parlamentet understryker att sådana nära band utgör grunden för att säkerställa lämpliga och välstrukturerade globala partnerskap samt skräddarsydda svar. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att förbättra sin medie- och kommunikationsstrategi betydligt, inte bara för att främja medvetenheten om EU:s insatser i respektive regioner, utan även för att öka medvetenheten och stödet bland EU:s medborgare för ökat samarbete mellan EU och Afrika. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att samordna EU–Afrika-strategin med FN, Nato, OSSE och andra likasinnade länder, såsom Förenta staterna, Kanada, Förenade kungariket, Australien och Japan. |
| --- | --- |

189.

o

o o

| 190. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

190.

---

(1)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 66.

(2)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 11.

(3)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 27.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0173.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2019)0298.

(6)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 2.

(7)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 101.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2019)0084.

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (EUT L 130, 19.5.2017, s. 1).

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv nr 2013/50/EU av den 22 oktober 2013 (EUT L 294, 6.11.2013, s. 13).

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

(13)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/855 av den 7 maj 2020 om ändring av den delegerade förordningen (EU) 2016/1675 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849, för att lägga till Bahamas, Barbados, Botswana, Kambodja, Ghana, Jamaica, Mauritius, Mongoliet, Myanmar/Burma, Nicaragua, Panama och Zimbabwe till tabellen i punkt I i bilagan och stryka Bosnien och Hercegovina, Etiopien, Guyana, Demokratiska folkrepubliken Laos, Sri Lanka och Tunisien från denna tabell (EUT L 195, 19.6.2020, s. 1).

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/106 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/106

---

P9_TA(2021)0109

EU-strategi för hållbar turism

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om upprättandet av en EU-strategi för hållbar turism (2020/2038(INI))

(2021/C 494/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 195, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 195,

| — | med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget, som fastställer en särskild ordning för de yttersta randområdena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget, som fastställer en särskild ordning för de yttersta randområdena,

| — | med beaktande av artikel 174 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om transport och turism under 2020 och framåt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om transport och turism under 2020 och framåt (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2020Turism och transport under 2020 och framåt (COM(2020)0550) och av antagandet av turism- och transportpaketet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2020Turism och transport under 2020 och framåt (COM(2020)0550) och av antagandet av turism- och transportpaketet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Identifying Europe’s recovery needs (SWD(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Identifying Europe’s recovery needs (SWD(2020)0098),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 11 juni 2020 om den blå ekonomin i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 11 juni 2020 om den blå ekonomin i EU,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om de negativa konsekvenserna av Thomas Cooks konkurs för EU:s turism (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om de negativa konsekvenserna av Thomas Cooks konkurs för EU:s turism (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2019 om turistnäringens konkurrenskraft som drivkraft för hållbar tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning i EU under nästa årtionde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2019 om turistnäringens konkurrenskraft som drivkraft för hållbar tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning i EU under nästa årtionde,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/864 av den 17 maj 2017 om ett Europaår för kulturarv (2018) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/864 av den 17 maj 2017 om ett Europaår för kulturarv (2018) (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2014En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (COM(2014)0086) och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 30 mars 2017 om vattenturism (SWD(2017)0126), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2014En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (COM(2014)0086) och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 30 mars 2017 om vattenturism (SWD(2017)0126),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356) och parlamentets resolution av den 15 juni 2017 om detta meddelande (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356) och parlamentets resolution av den 15 juni 2017 om detta meddelande (5),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (6),

| — | med beaktande av Cork 2.0-förklaringen av den 5 och 6 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cork 2.0-förklaringen av den 5 och 6 september 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 oktober 2015 om nya utmaningar och koncept för främjande av turism i Europa (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 oktober 2015 om nya utmaningar och koncept för främjande av turism i Europa (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2010Europa – världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2010Europa – världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (9),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (10) och av den 18 juni 2020 om EU:s strategi för personer med funktionsnedsättning efter 2020 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (10) och av den 18 juni 2020 om EU:s strategi för personer med funktionsnedsättning efter 2020 (11),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 september 2020Mot en mer hållbar turism för EU:s städer och regioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 18 september 2020Mot en mer hållbar turism för EU:s städer och regioner,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2020 över turism och transport under 2020 och framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2020 över turism och transport under 2020 och framåt,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0033/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0033/2021), och av följande skäl:

| A. | Turismen är en sektorsövergripande näring med omfattande påverkan på miljön och klimatet och på hela EU:s ekonomi, särskilt på den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och den sociala och hållbara utvecklingen i regionerna. |
| --- | --- |

A.

Turismen är en sektorsövergripande näring med omfattande påverkan på miljön och klimatet och på hela EU:s ekonomi, särskilt på den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och den sociala och hållbara utvecklingen i regionerna.

| B. | Turismen sysselsätter direkt och indirekt 27 miljoner människor, vilket motsvarar 11,2 procent av den totala sysselsättningen i EU. År 2019 bidrog näringen med 10,3 procent till EU:s bruttonationalprodukt (BNP). Turismen bidrar till att främja en balanserad regional struktur, har en positiv inverkan på regionernas utveckling och bör bidra till bevarandet av den biologiska mångfalden, den sociala välfärden och lokalsamhällenas ekonomiska säkerhet. |
| --- | --- |

B.

Turismen sysselsätter direkt och indirekt 27 miljoner människor, vilket motsvarar 11,2 procent av den totala sysselsättningen i EU. År 2019 bidrog näringen med 10,3 procent till EU:s bruttonationalprodukt (BNP). Turismen bidrar till att främja en balanserad regional struktur, har en positiv inverkan på regionernas utveckling och bör bidra till bevarandet av den biologiska mångfalden, den sociala välfärden och lokalsamhällenas ekonomiska säkerhet.

| C. | Turismens värdekedja har av kommissionen identifierats som ett av de främsta industriella ekosystemen i EU; den är komplex och består av de fyra sinsemellan nära förbundna centrala komponenterna transporter, inkvartering, upplevelser och förmedling. Näringens framgång är beroende av hur väl dessa fyra komponenter samverkar med varandra. Turismen påverkar klimatförändringarna genom att den står för 8 procent av de globala koldioxidutsläppen (12). Turistsektorn omfattar ett stort antal olika tjänster och yrken. Sektorn domineras huvudsakligen av små och medelstora företag vars verksamhet skapar sysselsättning och välstånd i regioner som i stor utsträckning är beroende av turismen. |
| --- | --- |

C.

Turismens värdekedja har av kommissionen identifierats som ett av de främsta industriella ekosystemen i EU; den är komplex och består av de fyra sinsemellan nära förbundna centrala komponenterna transporter, inkvartering, upplevelser och förmedling. Näringens framgång är beroende av hur väl dessa fyra komponenter samverkar med varandra. Turismen påverkar klimatförändringarna genom att den står för 8 procent av de globala koldioxidutsläppen (12). Turistsektorn omfattar ett stort antal olika tjänster och yrken. Sektorn domineras huvudsakligen av små och medelstora företag vars verksamhet skapar sysselsättning och välstånd i regioner som i stor utsträckning är beroende av turismen.

| D. | År 2018 låg 51,7 procent av EU:s logianläggningar för turister i kust- och havsområden, som är särskilt känsliga för effekterna av klimatförändringarna, och 32,9 procent låg på landsbygden. De yttersta randområdena kännetecknas av sitt avsides läge, sin ökaraktär och sitt stora ekonomiska och sociala beroende av turism- och transportsektorerna, vilket gör dem ännu mer sårbara för covid-19-pandemins effekter. |
| --- | --- |

D.

År 2018 låg 51,7 procent av EU:s logianläggningar för turister i kust- och havsområden, som är särskilt känsliga för effekterna av klimatförändringarna, och 32,9 procent låg på landsbygden. De yttersta randområdena kännetecknas av sitt avsides läge, sin ökaraktär och sitt stora ekonomiska och sociala beroende av turism- och transportsektorerna, vilket gör dem ännu mer sårbara för covid-19-pandemins effekter.

| E. | Turist- och transportnäringarna är några av de näringar som påverkats mest av covid-19. Minst 6 miljoner arbetstillfällen är hotade i EU, såsom säsongsarbetare och arbetstagare i utsatta situationer. De reserestriktioner som infördes för att bemöta pandemin fortsätter att slå hårt mot den globala turismen och turismen i EU, och enligt de senaste siffrorna från Världsturismorganisationen (UNWTO) föll antalet internationella turistankomster med 70 procent under 2020. Inom ramen för Next Generation EU har kommissionen identifierat ett grundläggande investeringsbehov för turismens ekosystem på 161 miljarder euro – 22 procent av det totala investeringsgapet i EU. Covid-19-krisen har allvarligt påverkat alla transportslag, särskilt flygförbindelserna, och har lett till en minskning av flygtrafiken, vilket i vissa fall har resulterat i en nedläggning av rutter. Detta har särskilt drabbat EU:s yttersta randområden och öregioner, där tillgänglighet och förbindelser är avgörande. Till följd av covid-19-krisen har miljontals passagerare och konsumenter hamnat i ett läge där det råder osäkerhet om deras rättigheter, inbegripet komplicerade och ofta ouppfyllda krav på återbetalning. Att återupprätta konsumenternas förtroende är avgörande för sektorns framtid. |
| --- | --- |

E.

Turist- och transportnäringarna är några av de näringar som påverkats mest av covid-19. Minst 6 miljoner arbetstillfällen är hotade i EU, såsom säsongsarbetare och arbetstagare i utsatta situationer. De reserestriktioner som infördes för att bemöta pandemin fortsätter att slå hårt mot den globala turismen och turismen i EU, och enligt de senaste siffrorna från Världsturismorganisationen (UNWTO) föll antalet internationella turistankomster med 70 procent under 2020. Inom ramen för Next Generation EU har kommissionen identifierat ett grundläggande investeringsbehov för turismens ekosystem på 161 miljarder euro – 22 procent av det totala investeringsgapet i EU. Covid-19-krisen har allvarligt påverkat alla transportslag, särskilt flygförbindelserna, och har lett till en minskning av flygtrafiken, vilket i vissa fall har resulterat i en nedläggning av rutter. Detta har särskilt drabbat EU:s yttersta randområden och öregioner, där tillgänglighet och förbindelser är avgörande. Till följd av covid-19-krisen har miljontals passagerare och konsumenter hamnat i ett läge där det råder osäkerhet om deras rättigheter, inbegripet komplicerade och ofta ouppfyllda krav på återbetalning. Att återupprätta konsumenternas förtroende är avgörande för sektorns framtid.

| F. | Enligt artikel 195 i EUF-fördraget ska EU komplettera medlemsstaternas insatser inom turistsektorn, särskilt genom att främja konkurrenskraften hos unionens företag inom denna sektor. Medlemsstaterna står inför gemensamma utmaningar och möjligheter i turistsektorn, såsom krisförebyggande och krishantering, åtgärder för att genomföra den digitala och gröna omställningen, socioekonomisk och miljömässig hållbarhet, skapande av kvalitetsjobb, kompetensutveckling och utbildning för arbetstagare samt stöd för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 195 i EUF-fördraget ska EU komplettera medlemsstaternas insatser inom turistsektorn, särskilt genom att främja konkurrenskraften hos unionens företag inom denna sektor. Medlemsstaterna står inför gemensamma utmaningar och möjligheter i turistsektorn, såsom krisförebyggande och krishantering, åtgärder för att genomföra den digitala och gröna omställningen, socioekonomisk och miljömässig hållbarhet, skapande av kvalitetsjobb, kompetensutveckling och utbildning för arbetstagare samt stöd för små och medelstora företag.

| G. | Åtgärder för att främja turist- och resenäringen blir effektivast när de vidtas som en del av en samordnad EU-strategi, samtidigt som nationella och regionala behov och särdrag beaktas. |
| --- | --- |

G.

Åtgärder för att främja turist- och resenäringen blir effektivast när de vidtas som en del av en samordnad EU-strategi, samtidigt som nationella och regionala behov och särdrag beaktas.

| H. | Inom näringen pågår arbetet med att påskynda och genomföra åtgärder och insatser för att göra näringen mer hållbar och motståndskraftig och för att föra den närmare uppnåendet av målen om en minskning av det ekologiska fotavtrycket och målen i den europeiska gröna given, särskilt klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

H.

Inom näringen pågår arbetet med att påskynda och genomföra åtgärder och insatser för att göra näringen mer hållbar och motståndskraftig och för att föra den närmare uppnåendet av målen om en minskning av det ekologiska fotavtrycket och målen i den europeiska gröna given, särskilt klimatneutralitet senast 2050.

| I. | Framsteg sker beträffande mjuk rörlighet och därtill hörande rutter, vilka är ett svar på de europeiska konsumenternas önskan om turistmöjligheter som är mer miljövänliga och som ligger närmare naturen. |
| --- | --- |

I.

Framsteg sker beträffande mjuk rörlighet och därtill hörande rutter, vilka är ett svar på de europeiska konsumenternas önskan om turistmöjligheter som är mer miljövänliga och som ligger närmare naturen.

| J. | Ett effektivt, säkert, multimodalt och hållbart kollektivtransportsystem skulle ge ett positivt bidrag till ekonomin på områdena turism, fritidsresande och besöksnäring, eftersom det möjliggör hållbara och flexibla lösningar för rätten till rörlighet i hela EU och bidrar till att bevara naturliga ekosystem och lokala stads- och naturmiljöer. |
| --- | --- |

J.

Ett effektivt, säkert, multimodalt och hållbart kollektivtransportsystem skulle ge ett positivt bidrag till ekonomin på områdena turism, fritidsresande och besöksnäring, eftersom det möjliggör hållbara och flexibla lösningar för rätten till rörlighet i hela EU och bidrar till att bevara naturliga ekosystem och lokala stads- och naturmiljöer.

| K. | Europaåret för järnvägen bör utgöra en idealisk ram för initiativ för att stärka den hållbara turismen, i syfte att stärka resmålens attraktionskraft. |
| --- | --- |

K.

Europaåret för järnvägen bör utgöra en idealisk ram för initiativ för att stärka den hållbara turismen, i syfte att stärka resmålens attraktionskraft.

| L. | Utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och dess förbindelser med stadsområden, lokala områden och kustområden kommer att spela en avgörande roll för att tillhandahålla hållbara, alternativa och flexibla transportlösningar för resande och turism. |
| --- | --- |

L.

Utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och dess förbindelser med stadsområden, lokala områden och kustområden kommer att spela en avgörande roll för att tillhandahålla hållbara, alternativa och flexibla transportlösningar för resande och turism.

| M. | Det har dykt upp nya trender inom turismen, framför allt på grund av digitaliseringen, inbegripet alternativa former av turism såsom ekoturism, lantgårds- och landsbygdsturism och medicinsk turism. |
| --- | --- |

M.

Det har dykt upp nya trender inom turismen, framför allt på grund av digitaliseringen, inbegripet alternativa former av turism såsom ekoturism, lantgårds- och landsbygdsturism och medicinsk turism.

Återhämtning: insatsplaner för att bemöta följderna av covid-19

| 1. | Europaparlamentet betonar att covid-19-utbrottet har paralyserat EU:s turistsektor och utsatt dess ekosystem för påfrestningar utan tidigare motstycke. Parlamentet framhäver att det behövs ytterligare kortsiktigt ekonomiskt stöd för att sektorn ska överleva, särskilt i ljuset av pandemins andra och tredje vågor. Parlamentet anser emellertid att den pågående krisen bör föranleda kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut erkänna turistnäringens betydelse, fullt ut integrera den i de europeiska och nationella utvecklingsplanerna, stärka kvaliteten på dess utbud, göra den mer hållbar och tillgänglig för alla och hjälpa fram sedan länge behövda offentliga och privata investeringar i digitalisering och övergripande modernisering av sektorn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål fullständigt genomföra gemensamma och samordnade kriterier för säkert resande, i enlighet med rådets rekommendation om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten (13), och samtidigt främja användningen av EU-formuläret för passagerarlokalisering – i elektroniskt format där så är möjligt – med full respekt för reglerna om skydd av personuppgifter. Parlamentet betonar vikten av frivilliga, driftskompatibla och anonymiserade spårnings- och varningsappar som utnyttjar kommissionens nätsluss för interoperabilitet, utan att någon av uppgifterna används i andra syften, såsom kommersiella eller brottsbekämpande syften, och av det fastställs gemensamma kriterier för att förebygga smittspridning vid de största transportknutpunkterna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) att övervaka och fortsätta att i god tid publicera kartan med färgkoder över EU:s länder och regioner, inbegripet öar – när tillräcklig information är tillgänglig – i syfte att på ett samordnat och effektivt sätt hjälpa resenärer och företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja spridandet av kartan genom nationella etermedier för att säkerställa att den når även personer som har begränsad eller ingen bredbandstillgång alls. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, i linje med kommissionens rekommendation om strategier för testning av covid-19 (14) och riktlinjerna från ECDC och Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, att fastställa ett gemensamt och icke-diskriminerande EU-hälso- och säkerhetsprotokoll för testning före avgång, som måste vara tillförlitlig och överkomlig, inklusive tekniker för snabbtestning, PCR-tester m.fl. Parlamentet förordar att karantän ska användas som en sista utväg, och att karantänen, om den är påkallad, ska begränsas till ett minimum av dagar som ska harmoniseras i hela EU. Parlamentet betonar att alla inskränkningar i den fria rörligheten måste vara proportionerliga, tillfälliga och tydligt kopplade till covid-19-pandemin. Parlamentet påpekar att alla medlemsstater bör få ekonomiskt stöd från EU för att korrekt kunna genomföra protokollet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samordna hanteringen av testningen i de olika skedena av reseperioden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera framtagandet av ett gemensamt vaccinationsintyg och ett system för ömsesidigt erkännande av vaccinationsförfaranden för medicinska syften, som bör tas i bruk parallellt med leveranserna av vaccin, samtidigt som den enskildes rätt till integritet och uppgiftsskydd tillvaratas. Så snart vacciner har blivit tillgängliga för allmänheten och det finns tillräckliga vetenskapliga bevis för att vaccinerade personer inte sprider viruset anser parlamentet att intyget för reseändamål skulle kunna betraktas som ett alternativ till PCR-tester och karantänskrav, samtidigt som kraven på att följa gällande åtgärder för förebyggande av smittspridning, såsom användningen av munskydd i offentliga miljöer och iakttagandet av social distansering, kvarstår. Parlamentet betonar att det är nödvändigt och viktigt att återinföra den fria rörligheten i EU och säkerställa en stegvis återgång till normala förhållanden för transport- och turistnäringarna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar webbplatsen Re-open EU och uppmanar medlemsstaterna att ge kommissionen lättfattlig information om införandet eller hävandet av framtida inskränkningar i den fria rörligheten så snart beslut har fattats om sådana ändringar för att säkerställa att resenärerna kan lita på webbplatsen. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera en mobil applikation för att bättre sprida informationen och att fortsätta att tillhandahålla information i realtid om situationen vid gränserna och om de transport- och turisttjänster som är tillgängliga i EU-medlemsstaterna, inbegripet information om folkhälso- och säkerhetsåtgärder och annan relevant information. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör komplettera denna EU-webbplats med information om kontaktpunkter på de respektive resmålen, t.ex. i form av en offentlig webbplats och en informationstjänst. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra igång en specifik EU-kommunikationskampanj om resande och turism genom ett ”EU-varumärke för turism” för att främja resande inom EU och återupprätta människors förtroende för resande och turism under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa ett gemensamt färgkodsystem och gemensamma kriterier för resor till tredjeländer genom ömsesidigt erkännande av jämförbara åtgärder för skydd mot covid-19 inom alla transportslag, men särskilt inom luftfartssektorn och sjöfartssektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta ett system för tidig varning som med hjälp av ny teknik på ett användarvänligt sätt uppmärksammar turister på eventuella hälsorisker på ett resmål i ett tredjeland. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja researrangörer i deras arbete för att organisera reseupplevelser i vissa utvalda områden i tredjeländer, samtidigt som strikta hälsoprotokoll följs som minimerar risken för smitta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att införa en EU-märkning för hygiencertifiering, som ska tas fram gemensamt av ECDC och medlemsstaterna för att certifiera turistverksamhet och som ska säkerställa efterlevnad av vissa minimistandarder för förebyggande och kontroll av covid-19-viruset och andra eventuella infektioner. Parlamentet anser att syftet med denna märkning bör vara att fastställa EU-omfattande hälsostandarder som skulle bidra till att återupprätta konsumenternas förtroende för turistnäringen och därmed bidra till att gjuta nytt liv i den, samtidigt som man undviker administrativa bördor för mikroföretag och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att Next Generation EU inte beaktar direktfinansiering till turistnäringen, och uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala och regionala myndigheterna att inbegripa turist- och resenäringarna i sina återhämtningsplaner och i React-EU-initiativet, samtidigt som miljöstandarder och sociala standarder följs. Även om det är viktigt att åtgärder som vidtas med hänvisning till faciliteten för återhämtning och resiliens är retroaktivt berättigade till stöd för att hjälpa sektorn och förhindra konkurser betonar parlamentet att de inte i sig själva är tillräckliga. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta specifika åtgärder gentemot de EU-regioner där turismen står för en större del av deras BNP liksom gentemot öar och de yttersta randområdena. Parlamentet betonar i detta sammanhang att finansiellt stöd från EU-fonder som fördelas i medlemsstaterna i samband med covid-19-pandemin inte alltid når de aktörer inom turistnäringen som är i akut behov av direktstöd för att kunna fortsätta och upprätthålla sin ekonomiska verksamhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna till att tillfälligt tillämpa reducerade momssatser på rese- och turisttjänster, tillsammans med ett särskilt stimulanspaket för alla mikroföretag och små och medelstora företag för perioden 2020–2024, i syfte att minimera antalet konkurser och bevara arbetstillfällena och arbetstagarnas rättigheter inom den europeiska turistnäringen, och att samtidigt använda investeringar för att främja övergången till ett mer digitalt och hållbart ekosystem för turism. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att ta med turismen som en övergripande prioritering i sina operativa program, strategier för smart specialisering och partnerskapsavtal för perioden 2021–2027 i syfte att finansiera turistprojekt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra den antagna förberedande åtgärden för en europeisk krishanteringsmekanism för turismen, tillsammans med parlamentet, i syfte att skapa beredskap för att klara av framtida kriser för att hjälpa resmål att utarbeta planer för krisförebyggande, beredskapsåtgärder, beredskapsplaner och beredskapsinsatser. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera och samarbeta med parlamentet om det förberedande arbetet och om hur pilotprojekten och de förberedande åtgärderna fortskrider och att se till att parlamentets ansvariga utskott och de ledamöter som initierade projekten är delaktiga i processen. |
| --- | --- |

14.

Nytt fokus: styrningspolitiken inom ramen för EU

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en ny modell för styrning mellan EU:s institutioner, och att stärka organisations-, finansierings- och personalstrukturen genom att inrätta ett särskilt direktorat som specifikt ägnar sig åt turism, som måste få tillräcklig finansiering, i syfte att ta ett integrerat och effektivt grepp om turismen, stödja turismens återhämtning i EU:s regioner och hjälpa företagen att genomföra de åtgärder som behövs för att uppnå viktiga mål avseende hållbarhet och innovation och öka deras konkurrenskraft och attraktionskraft. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att beakta möjliga synergier mellan de olika generaldirektoraten med tanke på turismens sektorsövergripande natur, inom sådana områden som jordbruk, transporter, kultur, sjöfart, regional utveckling, sysselsättning och klimat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet förespråkar att det vid konferensen om Europas framtid ska inledas en diskussion om hur turismen ska kunna bli en delad befogenhet i stället för en kompletterande befogenhet såsom fallet är nu. Parlamentet betonar att fördragen för närvarande medger avsevärd flexibilitet för EU-strategier inom turismen, något som kommissionen inte utnyttjar till fullo. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att börja utnyttja fördragen till fullo för att utarbeta en mångsidig europeisk turismpolitik med siktet inställt på att inrätta en europeisk union för turism. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att den fleråriga budgetramen för 2021–2027 inte innehåller en specifik budgetpost för hållbar turism, något som skulle utgöra ett åtagande om att genomföra den europeiska turismpolitik som parlamentet godkände i sin resolution om transport och turism under 2020 och framåt. Parlamentet noterar att en sådan budgetpost inte skulle överlappa eller ersätta det ekonomiska stöd som är tillgängligt för rese- och turistsektorn genom befintliga EU-fonder. Parlamentet beklagar att turismen ännu inte har inkluderats som ett självständigt mål i förordningarna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna eller i programmet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en EU-mekanism för att övervaka tillhandahållandet av stöd till mikroföretag och små och medelstora företag, med fokus på likviditet och skapande av EU-mervärde och transparens, i syfte att stärka dessa företags förmåga att få tillgång till och använda EU:s fonder och finansiella instrument för att främja modernisering och genomförande av innovativa och hållbara projekt och säkerställa ansvarsskyldighet och administrativ förenkling. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet lovordar kommissionen för anordnandet av den europeiska turistkongressen 2020 och uppmanar den att under 2021 lägga fram en åtgärdsplan och att snabbt utarbeta en ny EU-strategi för hållbar och strategisk turism som är anpassad till den digitala agendan, den gröna given och FN:s mål för hållbar utveckling, som ska ersätta strategin från 2010 för att upprätthålla Europas ställning som ett ledande resmål. Parlamentet påminner om att utarbetandet av denna strategi måste ske i samråd med branschfolk i turistsektorn. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av konkreta åtgärder för att komma till rätta med den pågående krisen och främjandet av alternativa former av turism, såsom kulturturism och hållbar turism, lantgårdsturism, naturturism, ekoturism och andra upplevelser som måste respektera miljön och lokalbefolkningens kulturarv för att undvika överturism. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Eftersom turismen är en global näring anser Europaparlamentet att det är mycket viktigt att främja dialog och samarbete med UNWTO, på grundval av det samförståndsavtal som undertecknades 2018 mellan parlamentet och UNWTO. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera EU:s finansieringsguide och att i den inbegripa en länk till en nationell kontaktpunkt som hjälper mikroföretag och små och medelstora företag att få tillgång till information genom en gemensam kontaktpunkt eller ett nätbaserat verktyg med stöd och vägledning från medlemsstaterna när så behövs. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra små och medelstora företag och andra företag i turistsektorn medvetna om denna guide. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den kommande fleråriga budgetramen inrätta ett europeiskt turistorgan och att utforma en kortsiktig lösning genom att inrätta en enhet för turism inom ett av de befintliga genomförandeorganen, i första hand genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) eller det nya genomförandeorganet för hälsofrågor och digitala frågor.
  Det europeiska turistorganet skulle bl.a. vara ansvarigt för följande:






  — | Tillhandahålla EU och dess medlemsstater en faktabaserad översikt och data för beslutsfattare för att göra det möjligt för dem att utforma välgrundade strategier som bygger på insamlade och analyserade data om turismen, inbegripet om dessa strategiers eventuella sociala, ekonomiska och miljömässiga påverkan. |
| --- | --- | --- |

23.

Det europeiska turistorganet skulle bl.a. vara ansvarigt för följande:

—

Tillhandahålla EU och dess medlemsstater en faktabaserad översikt och data för beslutsfattare för att göra det möjligt för dem att utforma välgrundade strategier som bygger på insamlade och analyserade data om turismen, inbegripet om dessa strategiers eventuella sociala, ekonomiska och miljömässiga påverkan.

| — | Driva en krishanteringsmekanism för att säkerställa att turistsektorn har lämplig beredskap för framtida kriser, när nationella insatser har visat sig vara otillräckliga. |
| --- | --- |

—

Driva en krishanteringsmekanism för att säkerställa att turistsektorn har lämplig beredskap för framtida kriser, när nationella insatser har visat sig vara otillräckliga.

| — | Tillhandahålla tekniskt och administrativt stöd till mikroföretag och små och medelstora företag för att öka deras förmåga att få tillgång till och utnyttja EU-finansiering och EU:s finansiella instrument. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla tekniskt och administrativt stöd till mikroföretag och små och medelstora företag för att öka deras förmåga att få tillgång till och utnyttja EU-finansiering och EU:s finansiella instrument.

| — | Stödja turismens ekosystem genom att bl.a. utbyta god praxis så att välgrundade beslut kan fattas om förbättringar av turismpolitiken. |
| --- | --- |

—

Stödja turismens ekosystem genom att bl.a. utbyta god praxis så att välgrundade beslut kan fattas om förbättringar av turismpolitiken.

| — | Främja varumärket Europa i tredjeländer och fokusera på en diversifiering av den europeiska turistprodukten. |
| --- | --- |

—

Främja varumärket Europa i tredjeländer och fokusera på en diversifiering av den europeiska turistprodukten.

Förstärkning: övergång till en hållbar, ansvarstagande och smart turism

| 24. | Europaparlamentet noterar att den hållbara turismen måste beakta dagens och framtidens ekonomiska, sociala och miljömässiga verkningar och tillmötesgå besökarnas, näringens, miljöns och lokalsamhällenas behov (15). Parlamentet påminner om att turist- och resenäringen skapar ett ekologiskt fotavtryck i hela världen. Parlamentet framhäver behovet av att utforma hållbara och flexibla lösningar för multimodala transporter och att utveckla strategier för att bevara naturarvet och den biologiska mångfalden, respektera värdsamhällenas sociokulturella autenticitet, säkerställa hållbarhet och ge socioekonomiska fördelar till alla berörda parter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt utveckla en färdplan för hållbar turism som innefattar innovativa åtgärder för att minska sektorns klimat- och miljöavtryck genom att utveckla mer hållbara former av turism, diversifiera utbudet, främja nya initiativ för samarbete och utveckla nya digitala tjänster. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma åtgärdsplaner för hållbar turism på nationell och regional nivå i samråd med berörda aktörer och det civila samhället och i linje med en framtida europeisk färdplan för hållbar turism, och att till fullo utnyttja medlen i Next Generation EU för att finansiera åtgärdsplanerna för omställning av turismen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhäver att covid-19-pandemin har lett till en förändring i resenärernas krav som är mer inriktade på en säker, ren och mer hållbar turism. Parlamentet understryker att lokalt hantverk, lantgårdsturism, landsbygdsturism och ekoturism utgör en integrerad del av hållbar turism, med betoning på utforskning av naturen och landsbygden i Europa via vägar som lämpar sig för vandring, cykling eller ridning med gemensamt tillträde. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra det europeiska indikatorsystemet för turism (Etis) klart att ta i bruk, att förse det med en permanent förvaltningsstruktur och att i samarbete med regionerna genomföra det på resmålen, med statistiska indikatorer och uppgifter i realtid för hantering och utvärdering av dem. Parlamentet betonar att syftet med Etis-resultattavlan är att övervaka turismens sociala, ekonomiska och miljömässiga påverkan. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hindren för att få miljömärket och att bredda dess tillämpningsområde till andra turisttjänster, som ett komplement till EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) för turism, och att inrätta mekanismer för att stödja dessa certifieringssystem och lyfta fram de aktörer inom turismen som har fått denna märkning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, nationella turistorgan och näringen att stärka samordningen av kriterierna för och användningen av befintliga kvalitetsmärken i EU, och att uppmuntra kommissionen att fullfölja sin samordningsroll och att stödja lokala initiativ. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet lovordar kommissionen för att ha inrättat gruppen för hållbar turism och förespråkar att gruppens arbete ska återupptas och att den ska se över den europeiska stadgan för hållbar och ansvarsfull turism från 2012, som ett incitament till deltagande och till antagande av god praxis på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet anser att gruppen kan fungera som en referens för ett europeiskt nätverk av berörda aktörer inom hållbar turism, presentera nya verktyg och initiativ för att bedöma turistrelaterad verksamhets ekonomiska, sociala och miljömässiga påverkan, involvera resenärer och göra det möjligt för både resenärer och turistföretag att förstå sitt miljöavtryck. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar UNWTO:s statistiska ram för mätning av turismens hållbarhet (Statistical Framework for Measuring the Sustainability of Tourism), som har till syfte att integrera statistik om den hållbara turismens ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att bristen på exakta kvantitativa och kvalitativa mätbara uppgifter om turismens inverkan på hållbarheten fungerar som ett hinder för offentliga och privata aktörers beslutsfattande Parlamentet uppmanar Eurostat att skapa en referensram för insamling av uppgifter om hållbarhet, överturism och underturism och kriterier om arbetsförhållanden, och begär att förordning (EU) nr 692/2011 (16) ska uppdateras. Parlamentet betonar den stora potential som stordata och aktuell data uppvisar, i fråga om typ av bokningar och varifrån bokningarna görs, vistelselängd, genomsnittliga utgifter uppdelat per kategori samt beläggningsgrad, för att förstå hur turistflödena utvecklas och hur efterfrågan förändras, och för att anpassa utbudet och genomföra lämpliga strategier i enlighet därmed. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar EU-strategin för data och kommissionens förslag till dataförvaltningsakt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa turismen i ramen för hantering av de gemensamma europeiska dataområdena och att bättre reglera digitala bokningsplattformars och digitala reseplattformars verksamhet, för att göra det möjligt för turistföretagen att helhjärtat satsa på innovation och digitalisering, eftersom detta är avgörande för att modernisera hela sektorn och för att utveckla nya tjänster och ett bredare utbud av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att främja samkörning av data för turism och regionala kuvöser och acceleratorer för företag i turistnäringen och att utnyttja forskning och innovation för att hjälpa de många små och medelstora företagen i sektorn att samla in, bearbeta och använda de data de producerar och göra det möjligt för dem att dra full nytta av dataekonomin och genomföra hållbara lösningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att alltfler turistprodukter och turisttjänster köps på nätet. Parlamentet konstaterar den förstärkta roll som plattformarna inom delningsekonomin spelar som mellanhänder och deras förtjänster i fråga om innovation och hållbarhet. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till en rättsakt om digitala tjänster och en rättsakt om digitala marknader och betonar behovet av att säkerställa likvärdiga villkor mellan nätföretag och andra företag för att undvika marknadssnedvridningar och bevara en sund konkurrens, med särskilt beaktande av distinktionen mellan tjänster som tillhandahålls av jämlikar och tjänster som tillhandahålls av professionella leverantörer. Mot bakgrund av denna föränderliga miljö framhäver parlamentet onlinerecensioners och onlinebetygs påverkan på turistupplevelserna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att det är lika viktigt att säkerställa samarbete mellan kunskaps- och innovationsgrupper inom livsmedels- och kultursektorerna. Parlamentet anser att viktiga faktorer för lantgårdsturismens framgång är främjande av marknadskännedom, bättre kvalifikationer, en effektivare administration, levande partnerskap och riktade nätverksmöjligheter samt utvecklingen av innovativa lösningar för framtiden. Parlamentet anser även att det krävs bättre samarbete och samordning mellan berörda parter, större involvering av lokala myndigheter i turism- och marknadsundersökningar samt professionella kommunikations- och marknadsföringsstrategier för att stärka lantgårdsturismens sociala, ekonomiska och miljömässiga resultat. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera lokala myndigheters rätt att lagstifta mot överturismens skadliga effekter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar att turismen är nära förbunden med rörlighet och att medlemsstaterna med hjälp av ekonomiskt stöd från EU måste investera mera i omställningen till renare bränslen, i utsläppssnåla och utsläppsfria fordon, där så är möjligt, i mer tillgängliga transportslag, inbegripet för personer med funktionsnedsättning och personer med rörelsenedsättning inom alla transportslag och, i stöd för rörlighet som en tjänst och plattformar som garanterar driftskompatibilitet och intermodalitet inom biljettsystemen för att erbjuda transnationella och intermodala biljetter från dörr till dörr. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att rörligheten inom turismen bör prioritera användningen av de mest hållbara transportslagen som skapar ett mindre koldioxidavtryck. Parlamentet påminner om att alla medlemsstater måste ha modern, säker och hållbar transportinfrastruktur för att underlätta resandet i EU, att de yttersta randområdena, randområdena och de avlägset belägna områdena samt öarna måste bli mer tillgängliga för inomeuropeisk och internationell turism och att den territoriella sammanhållningen måste stärkas. Parlamentet påpekar att felande gränsöverskridande förbindelser särskilt bör uppmärksammas liksom färdigställandet av dem och efterlevnaden av tidsfristerna för TEN-T 2030 och 2050. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhäver att Europaåret för järnvägen skulle kunna utgöra ett tillfälle att skapa medvetenhet bland allmänheten om hållbar turism och de nya gränsöverskridande rutter som européerna kan utforska tack vare tågförbindelserna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förbättra det europeiska järnvägsnätet. Parlamentet välkomnar EU:s initiativ DiscoverEU, som ger i första hand unga människor möjlighet att upptäcka Europa genom studie- och kulturupplevelser och främjande av det lokala kulturarvet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet understryker betydelsen av kultur och kulturarv i den europeiska turismen. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel för kultur och kulturarvsplatser, utan att glömma deras egentliga värde som en del av vårt kulturarv som måste skyddas, inte minst mot klimatförändringarna och överturism. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av att undersöka kulturarvets motståndskraft och pekar på sambandet mellan hållbar turism och kulturarv. Parlamentet anser att kulturturism kan fungera som en katalysator för att stärka den ömsesidiga förståelsen mellan människor i EU genom att man gör det möjligt för dem att upptäcka det europeiska kulturarvet i all dess mångfald. Parlamentet betonar behovet av att beakta erfarenheterna från Europaåret för kulturarv. Parlamentet påminner om att det har tagits många initiativ på EU-nivå och på nationell och lokal nivå för att förbättra den hållbara turismen genom att integrera kulturarvsfrågor i miljö-, arkitektur- och planeringspolitiken. Parlamentet anser att det är nödvändigt att skydda det industriella arvet i regioner under omställning för att skapa nya ekonomiska och yrkesmässiga möjligheter i dessa områden. Parlamentet upprepar behovet av att öka medvetenheten om skyddet av kulturarvet bland alla aktörer, däribland om risken för olaglig handel med kulturföremål. Parlamentet påpekar att man vid alla reflektioner kring hållbar turism även måste se över de verk och kulturföremål som plundrats, stulits eller förvärvats olagligt under krig. Parlamentet uppmuntrar till främjande av en hållbar kulturturism av högsta kvalitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att stimulera samarbete mellan experter inom kulturturismen samt att främja samarbete och utbyte av bästa praxis inom denna sektor. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att det program med kulturvägar som Europarådet har lanserat kommer att bidra till att framhäva Europas skiftande historia och främja kulturarvet. Parlamentet noterar vikten av att koppla samman turistattraktioner, och anser att programmet besitter en stor potential för småföretag, interkulturell dialog och gränsöverskridande samarbete, och att det måste utvecklas genom att i allt högre grad förespråka vikten av hållbarhet inom turismen, däribland skydd av kulturarvet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjliga synergieffekter med Europeiska nätet av cykelvägar (EuroVelo) och dess 17 korridorer, i synnerhet genom att öka det ekonomiska stödet, i syfte att främja cykelturism i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till en omställning av nedlagda järnvägslinjer, inbegripet genom att stödja projekt för cykel på tåg, och att aktivt stödja intermodalitet mellan cykel och tåg. Parlamentet föreslår att man ska främja cykelpaket för turister i kombination med andra hållbara erbjudanden. Parlamentet anser att gränsöverskridande vägar för utomhusaktiviteter som landsbygds-, bergs- eller vattenturism, som främjas genom särskilda nätverk som erhåller EU-finansiering, kan spela en viktig roll för att sammanbinda olika regioner i medlemsstaterna och omdirigera turistflödena på ett effektivt sätt, samtidigt som möjligheter ges för att främja turismen i mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att föreslå ett nytt europeiskt program för inkluderande turism som bygger på initiativet Kalypso, som gör det möjligt för utsatta samhällsgrupper att använda nationella värdebevis för turister i anslutna etablissemang i andra medlemsstater som också erbjuder sina egna medborgare ett program för social turism. Parlamentet noterar att många medlemsstater genomför sådana program med utmärkta resultat, och anser att det skulle bli till stor nytta om programmen gjordes driftskompatibla på EU-nivå. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redovisa resultaten av pilotprojektet Smarta resmål och ange hur den avser att genomföra projektet genom att knyta innovation till skyddet av Unesco-världsarvsplatser och naturområden och traditionella lokala specialiteter och kulturcentrum. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att permanenta projektet europeisk huvudstad för smart turism och att se till att kriterierna för det blir rättvisare och mer omfattande, så att det därmed gynnar den lokala ekonomin och de lokala leveranskedjorna. Parlamentet efterlyser ett större åtagande för en stegvis ökning av möjligheter till hållbar rörlighet i Europa. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet lovordar kommissionen för Access City-priset och förespråkar att liknande initiativ ska genomföras på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet lovordar kommissionen för dess arbete med de 14 åtgärderna i strategin för kust- och havsturism och uppmanar den att redovisa resultaten, vilka kan användas för att kanalisera finansieringen mot infrastruktur (hamnar och marinor), logistikstöd och driftsstöd, förebyggande av avfall och användningen av förnybar energi. Parlamentet betonar behovet av att respektera det marina ekosystemet, främja dialog mellan medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter, berörda aktörer och det civila samhället och främja en hållbar utveckling av kust- och havsturismen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samförstånd med medlemsstaterna vidta åtgärder för att stödja kryssningsindustrin, som fortsätter att vara hårt drabbad till följd av covid-19-pandemin, och att underlätta för ett återupptagande av dess verksamhet, med iakttagande av sociala och miljömässiga standarder. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram initiativ för vatten- och kustturism med avseende på erkännande av skepparexamina och momsbestämmelser för båtar, marinor och ankarplatser, att ta itu med säsongsbundenheten och främja gränsöverskridande rutter, såsom nätverk av rutter för vattenturism, och att offentliggöra lägesrapporten för pilotprojektet om en stadga om god praxis för hållbar kryssningsturism. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att inkludera lokala aktörer som arbetar i landsbygds- och kustområden i initiativ för inkomstdiversifiering, genom skapandet av turistprodukter, turisttjänster eller turistupplevelser, i utformningen av nya initiativ och i sökandet efter synergier mellan befintliga initiativ. Parlamentet uppmuntrar insatser för att involvera producenter från primärsektorn (jordbruk, djurhållning och fiskeri) i dessa initiativ och att undersöka om dessa initiativ skulle kunna användas för att marknadsföra deras produkter och sprida deras kultur- eller mattraditioner. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker de potentiella sysselsättningsmöjligheterna i landsbygdsområden för tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i EU, vilket samtidigt främjar deras sociala och ekonomiska integration. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet framhäver landsbygdsturismens positiva bidrag för att bevara småskaligheten och mångfalden i jordbruket, åtgärda sociala orättvisor och skapa sysselsättningsmöjligheter för kvinnor, med tanke på att andelen kvinnor i denna sektor i EU ligger på cirka 50 procent, vilket bidrar till generationsskiftet och till att vända avfolkningstrenden. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar behovet av att inkludera hälsoturism, i synnerhet spa- och friskvårdsturism, som en separat näring med stor konkurrensmässig och innovativ potential i framtida åtgärder för att utveckla turismen i Europa, med tanke på demografiska förändringar och ökad hälsomedvetenhet bland allmänheten. |
| --- | --- |

54.

Tänka i nya banor: planera för framtidens turistnäring

| 55. | Europaparlamentet betonar behovet av att hjälpa turistnäringen att genomföra principerna för den cirkulära ekonomin, t.ex. genom att främja tillhandahållandet av klimatneutrala produkter, använda ren energi, minska användningen av skadliga kemikalier och plastprodukter för engångsbruk, förbättra byggnaders energieffektivitet genom att stimulera renoveringen av byggnadsbeståndet inom turismen, genomföra processer för återvinning av regnvatten och avloppsvatten från hushåll, underlätta återvinning och förebygga avfall. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att under första halvåret 2021 redovisa en analys av de ansökningar om statligt stöd för turistnäringen som inkommit från varje medlemsstat och av den EU-finansiering som använts för att bekämpa följderna av covid-19, inklusive Sureprogrammets tillämplighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att konsolidera och förlänga Sure till slutet av 2022 med tanke på de socioekonomiska svårigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta upp situationen för arbetstagare i turistsektorn som påverkas av covid-19-krisen och att överväga möjligheten att inom handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter inrätta en europeisk ram som omfattar näringens hela värdekedja, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och företag, genom en konstruktiv dialog om arbetsförhållandena i sektorn, som kännetecknas av säsongsbundenhet, deltid och atypiska anställningsformer. Parlamentet betonar att tillgången till socialt skydd måste garanteras. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med Europeiska investeringsbanken inrätta tillräckligt särskilt stöd för att fasa ut användningen av fossila bränslen i turistsektorn, för digitalisering och för innovativa projekt, liksom att fastställa villkoren för mikroföretags och små och medelstora företags tillgång till InvestEU, för att göra det möjligt att utveckla ny kompentens och skapa fler arbetstillfällen av god kvalitet. Parlamentet betonar behovet av bättre samordning mellan EU och den lokala nivån för att lösa problemet med tillgång till finansiering. Parlamentet framhäver att ny teknik, såsom artificiell intelligens, robotteknik samt virtuell och förstärkt verklighet, kan få avsevärd betydelse för turistnäringen. Parlamentet noterar att användningen av sådan teknik kräver lämplig finansiering för turistanläggningar, särskilt mikroföretag och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå nya program för att stödja innovation i turistsektorn genom designtänkande. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna stödja den bästa praxis som för närvarande tillämpas av nationella, regionala och lokala myndigheter, övergången till en hela-resan-upplevelse tack vare genomgående biljetter inom de olika transportslagen och direktbiljetter för järnvägen. Parlamentet påminner om betydelsen av moderna heltäckande TEN-T-nät och gränsöverskridande höghastighetstjänster i EU för att frigöra den potential som internationell hållbar kollektivtrafik besitter för att göra turismen mer hållbar året runt. Parlamentet påminner i detta avseende om behovet av att stärka urbana knutpunkter och kollektivtrafik, som är en viktig del av turisternas upplevelser och allmänhetens vardag på resmålen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra e-viseringar liksom reseviseringen och andra åtgärder som gör det möjligt för besökare att på laglig väg resa in i EU. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet anser att främjandet av varumärket Europa för turism i tredjeländer måste fokusera på en diversifiering av turistprodukten för att locka ett bredare spektrum av turister och öka marknadsandelen, samtidigt som man främjar viktiga resmål som utgör ett alternativ till områden med massturism. Parlamentet framhäver alleuropeiska turistprodukters och turisttjänsters attraktionskraft, såsom gränsöverskridande rutter. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet pekar på idrottens stora bidrag till den europeiska turismen och framhäver de möjligheter som idrottsevenemang och idrottsverksamhet ger, utan att bortse från behovet av att förbättra stora evenemangs hållbarhet. Parlamentet understryker betydelsen för turistnäringen av Europas gastronomi, gastronomiska rutter samt hotell-, restaurang- och cateringsektorn. Parlamentet understryker betydelsen av hälso- och spaturismen, och uppmanar kommissionen att främja turistinitiativ som kan bidra till att minska hälsokostnaderna genom förebyggande åtgärder och lägre läkemedelskonsumtion. Parlamentet anser att främjandet av varumärket Europa för turism måste vara inriktat på en diversifiering av EU:s utbud vad gäller kultur- och naturarv, mat och hälsa, i samarbete med resmålen och researrangörerna. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter, inte minst mot bakgrund av resultatet av 2014 års offentliga samråd, som visade att ett sådant erkännande, i form av omedelbar identifiering av en produkt med ett område, skulle stärka turistnäringen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja konstnärliga yrken och traditionella hantverksyrken som representerar den utomordentliga kvaliteten på produkter som framställs i Europa som ett uttryck för de europeiska regionernas identitet och traditioner, inbegripet inom ramen för turistnäringen, genom att de officiellt erkänns som en del av det europeiska kulturarvet. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och om nödvändigt se över direktivet om paketresor (17) och att bryta dödläget i förhandlingarna i rådet om översynen av förordning (EG) nr 261/2004 om flygpassagerares rättigheter (18) för att anpassa dem till följderna av den pågående krisen, förhindra att det i framtiden uppstår situationer där det råder osäkerhet om rättsläget och säkerställa skyddet av konsumenternas rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att granska möjligheten att stärka bestämmelserna om insolvensskydd genom att lägga till en förebyggande strategi för att stödja företag och små och medelstora företag i ett tidigare skede och för att skydda arbetstagarna i samband med systemchocker och/eller insolvens. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, med utgångspunkt i erfarenheten från covid-19-krisen och liknande system i medlemsstaterna, att inrätta ett europeiskt resegarantisystem för att trygga företagens finansiella likviditet och för att garantera att resenärer får både återbetalning och ersättning för hemresekostnader, tillsammans med skälig ersättning för eventuella skador i händelse av konkurs. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en gemensam plattform för skapandet av kompetensprogram avseende digital innovation för högre chefer i mikroföretag och små och medelstora företag för att ge dem de färdigheter de behöver för att bättre kunna förvalta sin välståndsskapande potential. Parlamentet anser det vara ytterst viktigt att den nuvarande arbetskraften i turistsektorn regelbundet utbildas och omskolas, med särskilt fokus på digitala färdigheter och innovativ teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en EU-färdplan för kompetensutveckling för arbetstagarna i sektorn, inbegripet en ordning för EU-finansiering för detta ändamål. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet noterar att färdigheter och kvalifikationer inte alltid är harmoniserade mellan olika länder och att det saknas ömsesidigt erkännande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utreda möjligheterna att harmonisera bestämmelserna och lagstiftningen på detta område. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att samarbeta med sammanslutningar i sektorn och att utnyttja bästa praxis för att utfärda rekommendationer och tillhandahålla finansiellt stöd för anordnandet av evenemang med anknytning till handel och turism, mässor och kongresser samt turism med koppling till konst- och nöjesevenemang, såsom konserter och festivaler. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet begär att kommissionen ska offentliggöra god praxis för yrket som turistguide och dela den med berörda aktörer och medlemsstaterna i syfte att ta itu med problemen i denna sektor. Parlamentet anser att fackutbildade turistguider spelar en mycket viktig roll för att främja kulturarvet i samverkan med det berörda området i fråga, dess traditioner och specifika särdrag. Parlamentet anser därför att detta yrke måste åtnjuta lämpligt skydd på arbetsmarknaden, i syfte att säkerställa tjänster av hög kvalitet och samtidigt upprätthålla öppen och rättvis konkurrens. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda bristen av ömsesidigt erkännande i sektorn, i syfte att ta reda på var EU kan göra nödvändiga förbättringar. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet understryker vikten av att rese- och turisttjänster är tillgängliga för alla, inbegripet för barn, äldre och personer med funktionsnedsättning, oberoende av deras ekonomiska situation eller eventuella sårbarheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att göra det möjligt att eventuellt tillämpa och erkänna EU-intyget om funktionsnedsättning på bredare basis. Parlamentet framhäver att en turism som är tillgänglig för alla endast kan uppnås genom en riktig kombination av rättsliga standarder som genomförs av medlemsstaterna, innovation och teknisk utveckling, personalutbildning, upplysning, lämpliga åtgärder för främjande samt kommunikation i turistutbudets hela leveranskedja. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av europeiska nätverk där offentliga och privata aktörer kan samarbeta och utbyta bästa praxis. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att aktiva driva på den pågående utvecklingen av Internationella standardiseringsorganisationens standard för tillgängliga turisttjänster och att säkerställa att den genomförs snabbt och på rätt sätt så snart den har antagits, och att samtidigt säkerställa att tjänstetillhandahållarna följer de tillgänglighetsstandarder på området som redan etablerats eller som håller på att genomföras och att tillhandahålla information om sina tjänsters tillgänglighet. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en standardiserad metod för att kollationera interaktiv återkoppling om resmåls tillgänglighet från företag och turister och att främja dess användning för turistsektorn i dess helhet. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de yttersta randområdenas särskilda karaktär och extra begränsningar när den utformar och bedömer påverkan av lagstiftning på turistområdet, i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget, eftersom dessa regioner är kraftigt beroende av turismen för sin ekonomiska, sociala och kulturella utveckling. Parlamentet uppmärksammar i dessa sammanhang behovet av att säkerställa tillräcklig finansiering för att skydda de yttersta randområdenas tillgänglighet. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att beakta klimatomställningen och den digitala omställningen i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma bergsområden, öar samt avskilda områden och landsbygdsområden, och understryker vikten av ett välstrukturerat institutionellt samarbete med alla berörda regionala aktörer liksom med Regionkommittén. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa rörlighet i de regioner som lider av dubbel och trefaldig ökaraktär på grund av den plötsliga utbudsnedgången. Parlamentet framhäver möjligheten att inrätta säkra resekorridorer till och från de yttersta randområdena och öarna för att i någon mån lindra de permanenta begränsningar som kännetecknar dem. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet betonar att EU:s landsbygdsutvecklingsåtgärder bidrar till att stärka EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor, miljömässig hållbarhet och välståndet på landsbygden. |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0169.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2019)0047.

(3)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 179.

(4)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 1.

(5)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 125.

(6)  EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

(7)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 71.

(8)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 88.

(9)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 41.

(10)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 9.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2020)0156.

(12)  The carbon footprint of global tourism, Nature Climate Change, maj 2018.

(13)  Rådets rekommendation (EU) 2020/1475 av den 13 oktober 2020 om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin (EUT L 337, 14.10.2020, s. 3).

(14)  Kommissionens rekommendation (EU) 2020/1595 av den 28 oktober 2020 om strategier för testning av covid-19, inbegripet användning av antigentester i form av snabbtester (EUT L 360, 30.10.2020, s. 43).

(15)  UNWTO och FN:s miljöprogram, Making Tourism More Sustainable – A Guide for Policy-Makers, 2005.

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 692/2011 av den 6 juli 2011 om europeisk statistik om turism och om upphävande av rådets direktiv 95/57/EG (EUT L 192, 22.7.2011, s. 17).

(17)  EUT L 326, 11.12.2015, s. 1.

(18)  EUT L 46, 17.2.2004, s. 1.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/118

---

P9_TA(2021)0110

Att stärka eurons internationella roll

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om att stärka eurons internationella roll (2020/2037(INI))

(2021/C 494/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens bidrag till Europeiska rådet och eurotoppmötet den 5 december 2018En stärkt internationell roll för euron (COM(2018)0796), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bidrag till Europeiska rådet och eurotoppmötet den 5 december 2018En stärkt internationell roll för euron (COM(2018)0796),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 12 juni 2019 med resultaten från utfrågningarna om en stärkt internationell roll för euron (SWD(2019)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 12 juni 2019 med resultaten från utfrågningarna om en stärkt internationell roll för euron (SWD(2019)0600),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 5 december 2018 om eurons internationella roll på energiområdet (C(2018)8111) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2018)0483), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 5 december 2018 om eurons internationella roll på energiområdet (C(2018)8111) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2018)0483),

| — | med beaktande av Parisavtalet om FN:s ramkonvention om klimatförändringar och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet om FN:s ramkonvention om klimatförändringar och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1308 av den 21 september 2020 om fastställande, under en begränsad tid, av att den rättsliga ramen för centrala motparter i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland är likvärdig i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt skälen 5 och 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1308 av den 21 september 2020 om fastställande, under en begränsad tid, av att den rättsliga ramen för centrala motparter i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland är likvärdig i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt skälen 5 och 6,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens årsöversikt av den 9 juni 2020 om eurons internationella roll The international role of the euro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens årsöversikt av den 9 juni 2020 om eurons internationella roll The international role of the euro,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU:s roll inom ramen för internationella finansiella, monetära och tillsynsmässiga institutioner och organ (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU:s roll inom ramen för internationella finansiella, monetära och tillsynsmässiga institutioner och organ (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om vidareutveckling av kapitalmarknadsunionen: bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag, och större möjligheter för icke-professionella investerare att delta (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om vidareutveckling av kapitalmarknadsunionen: bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag, och större möjligheter för icke-professionella investerare att delta (3),

| — | med beaktande av sitt betänkande av den 18 september 2020 med rekommendationer till kommissionen om digitala finanser: nya risker med kryptotillgångar – reglerings- och tillsynsutmaningar när det gäller finansiella tjänster, institut och marknader (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt betänkande av den 18 september 2020 med rekommendationer till kommissionen om digitala finanser: nya risker med kryptotillgångar – reglerings- och tillsynsutmaningar när det gäller finansiella tjänster, institut och marknader (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om investeringsplanen för ett hållbart Europa – finansieringen av den gröna given (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om investeringsplanen för ett hållbart Europa – finansieringen av den gröna given (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om bankunionen – årsrapport 2019 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om bankunionen – årsrapport 2019 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2018 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2018 (7),

| — | med beaktande av talet om tillståndet i unionen i september 2020 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av talet om tillståndet i unionen i september 2020 (8),

| — | med beaktande av ECB:s rapport om en digital euro från oktober 2020 Report on a digital euro (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s rapport om en digital euro från oktober 2020 Report on a digital euro (9),

| — | med beaktande av kommissionens justerade arbetsprogram för 2020 (10) (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens justerade arbetsprogram för 2020 (10) (COM(2020)0440),

| — | med beaktande av den studie som begärdes av utskottet för ekonomi och valutafrågor (ECON) i september 2020 Post-COVID-19 Global Currency Order: Risks and Opportunities for the Euro (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som begärdes av utskottet för ekonomi och valutafrågor (ECON) i september 2020 Post-COVID-19 Global Currency Order: Risks and Opportunities for the Euro (11),

| — | med beaktande av arbetsdokument 26760 i NBER-serien av Ethan Ilzetzki (London School of Economics), Carmen M. Reinhart (Harvard University) och Kenneth S. Rogoff (Harvard Kennedy School) från februari 2020 Why is the euro punching below its weight? (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokument 26760 i NBER-serien av Ethan Ilzetzki (London School of Economics), Carmen M. Reinhart (Harvard University) och Kenneth S. Rogoff (Harvard Kennedy School) från februari 2020 Why is the euro punching below its weight? (12),

| — | med beaktande av blogginlägget från Bruegel av den 5 juni 2020Is the COVID-19 crisis an opportunity to boost the euro as a global currency? (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av blogginlägget från Bruegel av den 5 juni 2020Is the COVID-19 crisis an opportunity to boost the euro as a global currency? (13),

| — | med beaktande av studien från sitt generaldirektorat för EU-intern politik (GD IPOL) av den 13 februari 2019Euro at 20: Background reader – collection of studies and assessments (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från sitt generaldirektorat för EU-intern politik (GD IPOL) av den 13 februari 2019Euro at 20: Background reader – collection of studies and assessments (14),

| — | med beaktande av rådsordförande Charles Michels huvudanförande den 5 mars 2020 om eurons internationella roll vid Centre for European Policy Studies (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådsordförande Charles Michels huvudanförande den 5 mars 2020 om eurons internationella roll vid Centre for European Policy Studies (15),

| — | med beaktade av rådsordförande Charles Michels kommentarer efter Europeiska rådets extra möte den 13 december 2019 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktade av rådsordförande Charles Michels kommentarer efter Europeiska rådets extra möte den 13 december 2019 (16),

| — | med beaktande av den djupgående analys från juni 2020 som utskottet för ekonomi och valutafrågor beställt som ett av dokumenten inom ramen för den monetära dialogen The International Role of the Euro: State of Play and Economic Significance (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den djupgående analys från juni 2020 som utskottet för ekonomi och valutafrågor beställt som ett av dokumenten inom ramen för den monetära dialogen The International Role of the Euro: State of Play and Economic Significance (17),

| — | med beaktande av det inledsanförande som ECB-ordförande Christine Lagarde höll den 8 juni 2020 vid utfrågningen i utskottet för ekonomi och valutafrågor (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det inledsanförande som ECB-ordförande Christine Lagarde höll den 8 juni 2020 vid utfrågningen i utskottet för ekonomi och valutafrågor (18),

| — | med beaktande av talet den 7 juli 2020 av Fabio Panetta, ledamot av ECB:s direktion Unleashing the euro’s untapped potential at global level (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av talet den 7 juli 2020 av Fabio Panetta, ledamot av ECB:s direktion Unleashing the euro’s untapped potential at global level (19),

| — | med beaktande av studien av Barry Eichengreen, University of California, Berkeley i april 2010 Managing a Multiple Reserve Currency World (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av Barry Eichengreen, University of California, Berkeley i april 2010 Managing a Multiple Reserve Currency World (20),

| — | med beaktande av offentliggörandet från Bruegel den 3 december 2018 om eurons internationella roll (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av offentliggörandet från Bruegel den 3 december 2018 om eurons internationella roll (21),

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst (EPRS) från januari 2020 Economic and budgetary Outlook for the European Union (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst (EPRS) från januari 2020 Economic and budgetary Outlook for the European Union (22),

| — | med beaktande av EPRS-briefingen av den 2 juli 2019Towards unified representation for the euro area within the IMF (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EPRS-briefingen av den 2 juli 2019Towards unified representation for the euro area within the IMF (23),

| — | med beaktande av briefingen från enheten för stöd till ekonomisk styrning vid GD IPOL från oktober 2020 Guidance by the EU Supervisory and Resolution Authorities on Brexit (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av briefingen från enheten för stöd till ekonomisk styrning vid GD IPOL från oktober 2020 Guidance by the EU Supervisory and Resolution Authorities on Brexit (24),

| — | med beaktande av Internationella valutafondens (IMF) uppgifter om valutasammansättningen i de officiella valutareserverna (COFER) (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella valutafondens (IMF) uppgifter om valutasammansättningen i de officiella valutareserverna (COFER) (25),

| — | med beaktande av Eurostats pressmeddelande 84/2020 av den 19 maj 2020The 2017 results of the International Comparison Program (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostats pressmeddelande 84/2020 av den 19 maj 2020The 2017 results of the International Comparison Program (26),

| — | med beaktande av Eurostats pressmeddelande 137/2020 av den 16 september 2020 om överskottet i euroområdets handel Euro area international trade in goods surplus EUR 27.9 bn (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostats pressmeddelande 137/2020 av den 16 september 2020 om överskottet i euroområdets handel Euro area international trade in goods surplus EUR 27.9 bn (27),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0043/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0043/2021), och av följande skäl:

| A. | Under sina hittills tjugo år har euron blivit en positiv symbol för Europas enhet, integration och ekonomiska styrka och för dess ställning i världen, liksom en kanal för att sprida europeiska värden avseende demokrati, fria marknader och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

A.

Under sina hittills tjugo år har euron blivit en positiv symbol för Europas enhet, integration och ekonomiska styrka och för dess ställning i världen, liksom en kanal för att sprida europeiska värden avseende demokrati, fria marknader och internationellt samarbete.

| B. | Euron är den officiella valutan i euroområdet, där för närvarande 19 av EU:s 27 medlemsstater ingår, och en majoritet av medborgarna i alla medlemsstater i euroområdet stöder euron som gemensam valuta (28). Bulgarien, Kroatien och Danmark har kopplat sina valutor till euron genom växelkursmekanismen ERM II, och euron är också den officiella valutan (29), eller ”de facto-valutan” (30) i vissa territorier utanför EU. Utvecklingsländers beslut att knyta sina valutor till euron kan påverka deras ekonomier och långsiktiga utsikter för hållbar utveckling |
| --- | --- |

B.

Euron är den officiella valutan i euroområdet, där för närvarande 19 av EU:s 27 medlemsstater ingår, och en majoritet av medborgarna i alla medlemsstater i euroområdet stöder euron som gemensam valuta (28). Bulgarien, Kroatien och Danmark har kopplat sina valutor till euron genom växelkursmekanismen ERM II, och euron är också den officiella valutan (29), eller ”de facto-valutan” (30) i vissa territorier utanför EU. Utvecklingsländers beslut att knyta sina valutor till euron kan påverka deras ekonomier och långsiktiga utsikter för hållbar utveckling

| C. | Trots euroområdets ekonomiska storlek och inflytande i världshandeln ligger euron fortfarande långt efter US-dollarn när det gäller dess användning som internationell reservvaluta (31) och faktureringsvaluta (32) och dess andel i internationella valutatransaktioner och obligationer (33), men den har i stort sett samma ställning som dollarn när det gäller andelen internationella betalningar. Euron är fortfarande den näst viktigaste valutan i det internationella monetära systemet. |
| --- | --- |

C.

Trots euroområdets ekonomiska storlek och inflytande i världshandeln ligger euron fortfarande långt efter US-dollarn när det gäller dess användning som internationell reservvaluta (31) och faktureringsvaluta (32) och dess andel i internationella valutatransaktioner och obligationer (33), men den har i stort sett samma ställning som dollarn när det gäller andelen internationella betalningar. Euron är fortfarande den näst viktigaste valutan i det internationella monetära systemet.

| D. | Eurons globala potential har inte uppnåtts till fullo, och dess fördelar är ojämnt fördelade bland euroområdets medlemmar. |
| --- | --- |

D.

Eurons globala potential har inte uppnåtts till fullo, och dess fördelar är ojämnt fördelade bland euroområdets medlemmar.

| E. | ECB:s sammanfattande index om eurons internationella roll tyder på att eurons uppgång som internationell valuta nådde sin topp 2005, att dess internationalisering därefter gick tillbaka och att euron sedan dess inte har återgått till sin tidigare ställning. Covid-19-krisen har på nytt lyft fram argumentet för en starkare internationell roll för euron. |
| --- | --- |

E.

ECB:s sammanfattande index om eurons internationella roll tyder på att eurons uppgång som internationell valuta nådde sin topp 2005, att dess internationalisering därefter gick tillbaka och att euron sedan dess inte har återgått till sin tidigare ställning. Covid-19-krisen har på nytt lyft fram argumentet för en starkare internationell roll för euron.

| F. | En ökad internationell roll för euron kommer att göra det möjligt för EU att förbättra EU-medborgarnas välbefinnande enligt definitionen i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och främja ett internationellt system som bygger på ett starkare multilateralt samarbete och ett gott globalt styre enligt definitionen i artikel 21 i EU-fördraget. Den politik som införts för att stärka eurons internationella roll bör föras i linje med unionens allmänna mål, inbegripet hållbar utveckling, full sysselsättning och industripolitik, samt syfta till att förbättra den sociala resiliensen, den interna sammanhållningen och funktionssättet i euroområdet och främja globala ekonomiska förbindelser som är i linje med målen i den europeiska gröna given, Parisavtalet, målen för hållbar utveckling och EU:s pelare för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

F.

En ökad internationell roll för euron kommer att göra det möjligt för EU att förbättra EU-medborgarnas välbefinnande enligt definitionen i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och främja ett internationellt system som bygger på ett starkare multilateralt samarbete och ett gott globalt styre enligt definitionen i artikel 21 i EU-fördraget. Den politik som införts för att stärka eurons internationella roll bör föras i linje med unionens allmänna mål, inbegripet hållbar utveckling, full sysselsättning och industripolitik, samt syfta till att förbättra den sociala resiliensen, den interna sammanhållningen och funktionssättet i euroområdet och främja globala ekonomiska förbindelser som är i linje med målen i den europeiska gröna given, Parisavtalet, målen för hållbar utveckling och EU:s pelare för sociala rättigheter.

| G. | De nuvarande geopolitiska omsvängningarna och de internationella handelsutmaningarna – bland annat störningar i värdekedjor, teknisk utveckling, digital omvandling, Kinas växande ekonomiska makt och den senaste tidens geopolitiska utmaningar för multilateralismen – kan leda till en multipolär världsekonomi, vilket banar väg för en potentiell övergång till ett reservsystem med flera valutor där euron erbjuder ytterligare ett valutaalternativ för marknadsaktörer globalt och möjliggör minskade globala finansiella risker. |
| --- | --- |

G.

De nuvarande geopolitiska omsvängningarna och de internationella handelsutmaningarna – bland annat störningar i värdekedjor, teknisk utveckling, digital omvandling, Kinas växande ekonomiska makt och den senaste tidens geopolitiska utmaningar för multilateralismen – kan leda till en multipolär världsekonomi, vilket banar väg för en potentiell övergång till ett reservsystem med flera valutor där euron erbjuder ytterligare ett valutaalternativ för marknadsaktörer globalt och möjliggör minskade globala finansiella risker.

| H. | En större internationell roll för euron och dess ökade användning som reservvaluta skulle ge euroområdet en större finansiell autonomi, skydda det från andra valutors användning som utrikespolitiska verktyg av andra nationella förvaltningar och öka EU:s förmåga att utforma sin egen politiska inriktning globalt. |
| --- | --- |

H.

En större internationell roll för euron och dess ökade användning som reservvaluta skulle ge euroområdet en större finansiell autonomi, skydda det från andra valutors användning som utrikespolitiska verktyg av andra nationella förvaltningar och öka EU:s förmåga att utforma sin egen politiska inriktning globalt.

| I. | EU bör skydda sin finansiella infrastrukturs integritet, marknadsaktörernas oberoende och de globala finanstransaktionsnätverkens oberoende gentemot utrikespolitisk unilateralism och potentiella extraterritoriella sanktioner från tredjelandsjurisdiktioner, och samtidigt säkerställa ett effektivt genomförande av EU:s sanktionspolitik. |
| --- | --- |

I.

EU bör skydda sin finansiella infrastrukturs integritet, marknadsaktörernas oberoende och de globala finanstransaktionsnätverkens oberoende gentemot utrikespolitisk unilateralism och potentiella extraterritoriella sanktioner från tredjelandsjurisdiktioner, och samtidigt säkerställa ett effektivt genomförande av EU:s sanktionspolitik.

| J. | Beslutet att använda en viss valuta avgörs ytterst av marknadsaktörernas preferenser, men förtroendet för en valutas stabilitet är en avgörande faktor som påverkar deras valmöjligheter och utgör ett viktigt kriterium för centralbanker och regeringar när de bestämmer sammansättningen av sina internationella reserver. Den utsträckning i vilken en viss valuta används av externa aktörer är kopplad till integriteten för och sammanhållningen inom den jurisdiktion som ger ut valutan. En valutas stabilitet avgörs också av hur pass stabila institutionerna bakom den är, och det krävs mer europeisk integration för att skapa ytterligare institutionell och politisk stabilitet bakom euron. |
| --- | --- |

J.

Beslutet att använda en viss valuta avgörs ytterst av marknadsaktörernas preferenser, men förtroendet för en valutas stabilitet är en avgörande faktor som påverkar deras valmöjligheter och utgör ett viktigt kriterium för centralbanker och regeringar när de bestämmer sammansättningen av sina internationella reserver. Den utsträckning i vilken en viss valuta används av externa aktörer är kopplad till integriteten för och sammanhållningen inom den jurisdiktion som ger ut valutan. En valutas stabilitet avgörs också av hur pass stabila institutionerna bakom den är, och det krävs mer europeisk integration för att skapa ytterligare institutionell och politisk stabilitet bakom euron.

| K. | Det är en bred kombination av faktorer som avgör internationella valutors roll. Historiskt sett har länder som ger ut dominerande valutor kännetecknats av en stor och växande ekonomi, fri rörlighet för kapital, beredvillighet att spela en internationell roll, stabilitet, förmåga att ge tillgång till ett omfattande och elastiskt utbud av säkra tillgångar, utvecklade finansmarknader och betydande geopolitisk och/eller militär makt. På lång sikt avgör även livskraften hos den utgivande jurisdiktionens ekonomi hur attraktiv en viss valuta är. Å ena sidan uppfyller storleken på euroområdets ekonomi och fria rörlighet för kapital de grundläggande förutsättningar som möjliggör en starkare internationell roll för euron, men å andra sidan är finans- och kapitalmarknaderna fortsatt fragmenterade och starkt bankbaserade, den finanspolitiska uppbyggnaden av euroområdet är ofullständig och den tillförlitliga tillgången till högkvalitativa tillgångar för globala investerare är otillräcklig. |
| --- | --- |

K.

Det är en bred kombination av faktorer som avgör internationella valutors roll. Historiskt sett har länder som ger ut dominerande valutor kännetecknats av en stor och växande ekonomi, fri rörlighet för kapital, beredvillighet att spela en internationell roll, stabilitet, förmåga att ge tillgång till ett omfattande och elastiskt utbud av säkra tillgångar, utvecklade finansmarknader och betydande geopolitisk och/eller militär makt. På lång sikt avgör även livskraften hos den utgivande jurisdiktionens ekonomi hur attraktiv en viss valuta är. Å ena sidan uppfyller storleken på euroområdets ekonomi och fria rörlighet för kapital de grundläggande förutsättningar som möjliggör en starkare internationell roll för euron, men å andra sidan är finans- och kapitalmarknaderna fortsatt fragmenterade och starkt bankbaserade, den finanspolitiska uppbyggnaden av euroområdet är ofullständig och den tillförlitliga tillgången till högkvalitativa tillgångar för globala investerare är otillräcklig.

| L. | En stark internationell valuta gör det möjligt för jurisdiktionen att dra fördel av att emittera stora mängder räntebärande värdepapper som på marknader runt om i världen betraktas som riskfria, gynnas av ”exorbitanta privilegier”, seignoragevinster och möjligheten att sälja statspapper till låga räntor, och gör det också möjligt för företag att åtnjuta den stabilitet som härrör från att kunna genomföra internationella transaktioner i sin egen valuta. |
| --- | --- |

L.

En stark internationell valuta gör det möjligt för jurisdiktionen att dra fördel av att emittera stora mängder räntebärande värdepapper som på marknader runt om i världen betraktas som riskfria, gynnas av ”exorbitanta privilegier”, seignoragevinster och möjligheten att sälja statspapper till låga räntor, och gör det också möjligt för företag att åtnjuta den stabilitet som härrör från att kunna genomföra internationella transaktioner i sin egen valuta.

| M. | Eurons långsiktiga internationella roll kommer till stor del att bero på euroområdets attraktionskraft som affärsområde och sundheten i medlemsstaternas finanspolitik. Den ekonomiska återhämtningen efter pandemin kräver en sund penning- och budgetpolitik, både på EU-nivå och i euroområdets medlemsstater. Det behövs en riktig mix av penning- och finanspolitik behövs för att bygga upp en djupare och stabilare ekonomisk och monetär union (EMU), vilket är nödvändigt för att öka eurons inflytande och de fördelar som tillkommer euroområdets medlemmar. |
| --- | --- |

M.

Eurons långsiktiga internationella roll kommer till stor del att bero på euroområdets attraktionskraft som affärsområde och sundheten i medlemsstaternas finanspolitik. Den ekonomiska återhämtningen efter pandemin kräver en sund penning- och budgetpolitik, både på EU-nivå och i euroområdets medlemsstater. Det behövs en riktig mix av penning- och finanspolitik behövs för att bygga upp en djupare och stabilare ekonomisk och monetär union (EMU), vilket är nödvändigt för att öka eurons inflytande och de fördelar som tillkommer euroområdets medlemmar.

| N. | Euroområdet står inför betydande utmaningar, särskilt de som rör klimatförändringar, cybersäkerhet, penningtvätt och finansiering av terrorism, liksom geopolitiska utmaningar, bland annat Förenade kungarikets utträde ur EU. |
| --- | --- |

N.

Euroområdet står inför betydande utmaningar, särskilt de som rör klimatförändringar, cybersäkerhet, penningtvätt och finansiering av terrorism, liksom geopolitiska utmaningar, bland annat Förenade kungarikets utträde ur EU.

| O. | Förenade kungariket upphörde att vara en medlemsstat i EU den 31 januari 2020. Förenade kungarikets utträde ur EU medför strukturella förändringar av EU:s finansiella system och dess stabilitet, vilket ökar behovet av att fortsätta att utveckla och ytterligare integrera EU:s kapitalmarknader, i syfte att göra dem attraktiva, konkurrenskraftiga, resilienta och hållbara, och därigenom undvika marknadsfragmentering och göra det möjligt för dem att konkurrera globalt, baserat på ett globalt och samarbetsinriktat tänkesätt. Det måste ägnas stor uppmärksamhet åt att säkerställa att ett polycentriskt finans- och kapitalmarknadssystem som kan bli följden av Förenade kungarikets utträde inte leder till finansiell fragmentering. Att trappa ned EU:s beroende av brittiska marknadsinfrastrukturer är av yttersta vikt för att stärka eurons internationella roll. |
| --- | --- |

O.

Förenade kungariket upphörde att vara en medlemsstat i EU den 31 januari 2020. Förenade kungarikets utträde ur EU medför strukturella förändringar av EU:s finansiella system och dess stabilitet, vilket ökar behovet av att fortsätta att utveckla och ytterligare integrera EU:s kapitalmarknader, i syfte att göra dem attraktiva, konkurrenskraftiga, resilienta och hållbara, och därigenom undvika marknadsfragmentering och göra det möjligt för dem att konkurrera globalt, baserat på ett globalt och samarbetsinriktat tänkesätt. Det måste ägnas stor uppmärksamhet åt att säkerställa att ett polycentriskt finans- och kapitalmarknadssystem som kan bli följden av Förenade kungarikets utträde inte leder till finansiell fragmentering. Att trappa ned EU:s beroende av brittiska marknadsinfrastrukturer är av yttersta vikt för att stärka eurons internationella roll.

| P. | Den globala återhämtningen är fortfarande ojämn, osäker och ofullständig, och smittbegränsningspolitiken som svar på covid-19-pandemin sätter ytterligare press på den ekonomiska återhämtningen, vilket kan påverka ställningen för världens olika valutor. |
| --- | --- |

P.

Den globala återhämtningen är fortfarande ojämn, osäker och ofullständig, och smittbegränsningspolitiken som svar på covid-19-pandemin sätter ytterligare press på den ekonomiska återhämtningen, vilket kan påverka ställningen för världens olika valutor.

| Q. | Den ekonomiska återhämtningen efter pandemin kräver ett snabbt genomförande av återhämtningsplanen Next Generation EU, som är en europeisk finanspolitisk insats för att åtgärda strukturella svagheter och införa strategier för att stärka hållbar tillväxt och konkurrenskraft, med fokus på i) en rättvis grön omställning, ii) den digitala omvandlingen, iii) ekonomisk sammanhållning, produktivitet och konkurrenskraft, iv) social och territoriell sammanhållning, v) institutionell resiliens och vi) politik för nästa generation och förstärkt förtroende bland investerare. En sådan politik kan vara relevant både för att öka eurons stabilitet och attraktionskraft globalt och för att stärka Europas ekonomiska och finansiella autonomi. Meningsfulla finanspolitiska stimulanser, inklusive en gemensam europeisk insats, tillsammans med en penningpolitik som är inriktad på att bevara prisstabilitet, kommer att stärka EU: s kontracykliska utlåningskapacitet och följaktligen ha en positiv inverkan på eurons internationella ställning. Ett för tidigt tillbakadragande av de finanspolitiska stimulansåtgärderna och bristande samordning av finanspolitiska åtgärder skulle kunna undergräva unionens sociala och ekonomiska återhämtning, förvärra de befintliga skillnaderna i euroområdet, undergräva dess sammanhållning och integritet och också försvaga eurons attraktionskraft som internationell valuta. |
| --- | --- |

Q.

Den ekonomiska återhämtningen efter pandemin kräver ett snabbt genomförande av återhämtningsplanen Next Generation EU, som är en europeisk finanspolitisk insats för att åtgärda strukturella svagheter och införa strategier för att stärka hållbar tillväxt och konkurrenskraft, med fokus på i) en rättvis grön omställning, ii) den digitala omvandlingen, iii) ekonomisk sammanhållning, produktivitet och konkurrenskraft, iv) social och territoriell sammanhållning, v) institutionell resiliens och vi) politik för nästa generation och förstärkt förtroende bland investerare. En sådan politik kan vara relevant både för att öka eurons stabilitet och attraktionskraft globalt och för att stärka Europas ekonomiska och finansiella autonomi. Meningsfulla finanspolitiska stimulanser, inklusive en gemensam europeisk insats, tillsammans med en penningpolitik som är inriktad på att bevara prisstabilitet, kommer att stärka EU: s kontracykliska utlåningskapacitet och följaktligen ha en positiv inverkan på eurons internationella ställning. Ett för tidigt tillbakadragande av de finanspolitiska stimulansåtgärderna och bristande samordning av finanspolitiska åtgärder skulle kunna undergräva unionens sociala och ekonomiska återhämtning, förvärra de befintliga skillnaderna i euroområdet, undergräva dess sammanhållning och integritet och också försvaga eurons attraktionskraft som internationell valuta.

| R. | Next Generation EU-planen på 750 miljarder euro utgör en historisk möjlighet att stärka eurons internationella roll genom att bidra till att öka den globala likviditeten, stödja kontracykliska utgifter och underlätta europeisk ekonomisk samordning. Emission av obligationer som är kopplade till återhämtningsfonden kommer att göra det möjligt för globala investerare att exponera sig mot euroområdet som helhet, och även etablera en verklig avkastningskurva för euroområdet. |
| --- | --- |

R.

Next Generation EU-planen på 750 miljarder euro utgör en historisk möjlighet att stärka eurons internationella roll genom att bidra till att öka den globala likviditeten, stödja kontracykliska utgifter och underlätta europeisk ekonomisk samordning. Emission av obligationer som är kopplade till återhämtningsfonden kommer att göra det möjligt för globala investerare att exponera sig mot euroområdet som helhet, och även etablera en verklig avkastningskurva för euroområdet.

| S. | ECB:s stödköpsprogram föranlett av pandemin är ett avgörande inslag för att upprätthålla prisstabiliteten och säkerställa stabila finansieringskällor för euroområdets ekonomi. |
| --- | --- |

S.

ECB:s stödköpsprogram föranlett av pandemin är ett avgörande inslag för att upprätthålla prisstabiliteten och säkerställa stabila finansieringskällor för euroområdets ekonomi.

| T. | Ett effektivt och utvecklat finansiellt system som bygger på ett stort antal olika finansiella instrument, välutvecklade kapitalmarknader och likvida säkra tillgångar kan stärka valutans internationella roll. |
| --- | --- |

T.

Ett effektivt och utvecklat finansiellt system som bygger på ett stort antal olika finansiella instrument, välutvecklade kapitalmarknader och likvida säkra tillgångar kan stärka valutans internationella roll.

| U. | På vissa strategiska marknader väljer många europeiska företag fortfarande inte euron som referensvaluta vid prissättning och handel. |
| --- | --- |

U.

På vissa strategiska marknader väljer många europeiska företag fortfarande inte euron som referensvaluta vid prissättning och handel.

| V. | Nya befogenheter att tillfälligt emittera återhämtningsskulder, inbegripet gröna och sociala obligationer, som skulle kunna göra EU till världens största emittent av sådana skulder, kräver lämplig genomförande- och verkställighetskapacitet samt stränga standarder för transparens och spårbarhet för intäkter från emissioner av gröna obligationer, så att eurons långsiktiga trovärdighet som säker tillgångsvaluta inte undergrävs. |
| --- | --- |

V.

Nya befogenheter att tillfälligt emittera återhämtningsskulder, inbegripet gröna och sociala obligationer, som skulle kunna göra EU till världens största emittent av sådana skulder, kräver lämplig genomförande- och verkställighetskapacitet samt stränga standarder för transparens och spårbarhet för intäkter från emissioner av gröna obligationer, så att eurons långsiktiga trovärdighet som säker tillgångsvaluta inte undergrävs.

| W. | Pandemin har påskyndat den digitala omvandlingen av finanssektorn. Utvecklingen av digitala finanser och betalningar, med starka europeiska aktörer i spetsen, skulle befästa eurons starka internationella roll. En digital euro kommer att göra den europeiska valutan bättre rustad för den digitala världen, vilket kommer att göra det möjligt för euron att expandera på området digitala betalningar, att bli lättare att använda och mindre kostsam och mer effektiv. |
| --- | --- |

W.

Pandemin har påskyndat den digitala omvandlingen av finanssektorn. Utvecklingen av digitala finanser och betalningar, med starka europeiska aktörer i spetsen, skulle befästa eurons starka internationella roll. En digital euro kommer att göra den europeiska valutan bättre rustad för den digitala världen, vilket kommer att göra det möjligt för euron att expandera på området digitala betalningar, att bli lättare att använda och mindre kostsam och mer effektiv.

| X. | Studier som beställts av Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor har visat att en mer utbredd användning av en internationell valuta har fördelar, men att den också medför globalt ansvar, beroendeförhållanden och kostnader, vilket bör beaktas vid utvecklingen av en ambitiös penningpolitik som syftar till att göra euron mer konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

X.

Studier som beställts av Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor har visat att en mer utbredd användning av en internationell valuta har fördelar, men att den också medför globalt ansvar, beroendeförhållanden och kostnader, vilket bör beaktas vid utvecklingen av en ambitiös penningpolitik som syftar till att göra euron mer konkurrenskraftig.

| Y. | Marknadsdrivna förändringar i riktning mot att stärka eurons internationella roll kräver ett starkt åtagande om öppna och fria internationella marknader, underbyggt av riktade underlättande åtgärder som vidtas både på EU-nivå och medlemsstatsnivå och som är anpassade till detta mål och ingår i en övergripande färdplan. |
| --- | --- |

Y.

Marknadsdrivna förändringar i riktning mot att stärka eurons internationella roll kräver ett starkt åtagande om öppna och fria internationella marknader, underbyggt av riktade underlättande åtgärder som vidtas både på EU-nivå och medlemsstatsnivå och som är anpassade till detta mål och ingår i en övergripande färdplan.

Fördelar och utmaningar i samband med stärkandet av eurons internationella roll

| 1. | Europaparlamentet påminner om det fördragsenliga kravet för varje medlemsstat, med undantag för Danmark, att anta den gemensamma valutan när de väl har uppfyllt Maastricht-konvergenskriterierna. Parlamentet välkomnar Bulgariens och Kroatiens inträde i ERM II i juli 2020 och stöder ett tidsnära måldatum för införande av euron i de båda länderna. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att bedöma den eventuella effekt som den ytterligare utvidgningen av euroområdet kan få på processen för att stärka eurons internationella roll. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar den gemensamma valutans oåterkallelighet. Parlamentet betonar att euron inte bara är ett monetärt projekt utan även ett politiskt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att även om alla effekter av eurons internationalisering inte kan kvantifieras så lätt, kan dock en förstärkning av eurons internationella roll när det gäller dess funktion som internationell reserv- och faktureringsvaluta, och dess användning på valuta-, internationella obligations- och lånemarknader generera fördelar både på kort och lång sikt. Parlamentet noterar dock att det också medför risker och skyldigheter som måste beaktas i processen för att komplettera marknadskrafterna med policyåtgärder. Parlamentet understryker särskilt att en förstärkt internationell valutaställning för euron kan öka användningen av euron som reservvaluta, ge exorbitanta privilegier och lägre externa finansierings- och transaktionskostnader för valutaväxling samt minska kostnaderna och riskerna för europeiska företag och hushåll. Parlamentet betonar att en starkare internationell roll för euron gradvis kommer att skapa djupare, mer likvida och integrerade europeiska finansmarknader och göra dem mindre sårbara för växelkurschocker, vilket skulle ge europeiska företag och regeringar mer tillförlitlig tillgång till finansiering. Parlamentet understryker att en förstärkt ställning som internationell valuta för euron dessutom skulle kunna öka den penningpolitiska autonomin, stärka dess globala transmission och göra EU:s penningpolitik mindre beroende av externa ekonomiska och finansiella spridningseffekter, samt förbättra likviditeten i det monetära systemet, minska handelskostnaderna och öka marknadseffektiviteten och euroområdets resiliens mot finansiella chocker, vilket i sin tur skulle bidra till EU:s monetära och finansiella stabilitet, förutom en smidig anpassning av makroekonomiska obalanser. Parlamentet anser att en stärkt internationell roll för euron kommer att stärka EU:s förmåga att utforma sin egen politiska inriktning oberoende av den globala utvecklingen. Parlamentet noterar dock att vissa studier pekar på att en starkare internationell roll för en valuta kan leda till seigniorageförluster, övervärdering av valutan, större volatilitet i kapitalflödet under perioder av global stress och ökat internationellt ansvar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en mer framträdande roll för euron på internationell nivå kommer att stärka det internationella finanssystemets resiliens och erbjuda marknadsaktörer världen över fler valmöjligheter samt göra den internationella ekonomin mindre sårbar för chocker med tanke på att många sektorer nu förlitar sig på en enda valuta. Parlamentet anser att eurons internationalisering skulle kunna bli en nyckelfaktor när det gäller att lägga grunden till ett förnyat internationellt valutasystem, som kommer att fortsätta att bygga på ett begränsat antal valutor, vilket gör det mer balanserat och hållbart. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att det ligger i euroområdets och dess medlemsstaters strategiska intresse på lång sikt att dra största möjliga nytta av utgivningen av euron, särskilt dess stärkta internationella roll. Parlamentet betonar att för att dessa fördelar ska kunna förverkligas krävs välorkestrerade politiska insatser på europeisk och nationell nivå, inbegripet bidrag från ECB, den gemensamma resolutionsnämnden, de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA) och Europeiska investeringsbanken (EIB). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att för att stärka eurons internationella roll måste unionen vidareutveckla och komplettera den ännu inte färdigställda infrastrukturen för den gemensamma valutan och göra större framsteg när det gäller dess kritiska funktioner. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar behovet av att fördjupa och fullborda EMU, bankunionen och kapitalmarknadsunionen, i syfte att stärka de europeiska marknadernas internationella konkurrenskraft, eurons stabilitet och attraktionskraft och i slutändan unionens strategiska autonomi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om de framsteg som gjorts för att bygga upp bankunionen och noterar det avtal som nåtts inom Eurogruppen om reformen av Europeiska stabilitetsmekanismen samt framstegen för ett ikraftträdande av den gemensamma säkerhetsmekanismen för den gemensamma resolutionsfonden. Parlamentet välkomnar kommissionens pågående översyn av ramen för krishantering och insättningsgaranti i syfte att stärka ramens effektivitet, proportionalitet och övergripande samstämmighet för att hantera bankkriser i EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar uppmaningen till Eurogruppen vid eurotoppmötet den 11 december 2020 att utarbeta en stegvist uppbyggd och tidsbunden arbetsplan för alla de utestående delar som krävs för att fullborda bankunionen. Parlamentet påminner om att bankunionen fortfarande saknar ett insättningsgarantisystem och en mekanism för att säkerställa att likviditet kan tillhandahållas en bank som genomgår resolution. Parlamentet betonar därför att ett fullbordande av bankunionen, och framför allt ett införande av ett system för att garantera och skydda europeiska bankinsättningar och göra mekanismen för att hantera fallerande banker fullständig, kommer att stärka eurons internationella roll. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att en strategi för ”säkra portföljer” och stärkandet av den gemensamma resolutionsnämnden genom reformen av resolutionsramen och inrättandet av ett europeiskt insättningsgarantisystem kommer att bidra till utvecklingen av en inre marknad för europeiska banker och bryta återkopplingsloopen mellan en medlemsstat och dess eget finansiella system, vilket därmed skulle öka attraktionskraften hos eurodenominerade tillgångar och stärka eurons internationella roll. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att eurons internationella roll även skulle gynnas av ett större utnyttjade av potentialen hos ett av EU:s viktigaste mervärden: dess inre marknad. Parlamentet begär därför att den inre marknaden fullbordas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att fullbordandet av kapitalmarknadsunionen skulle främja eurons roll på den internationella marknadsplatsen, eftersom djupa och likvida inhemska, finansiella och eurodenominerade kapitalmarknader är avgörande för att en valuta ska kunna uppnå och stärka sin internationella ställning. Parlamentet understryker att framsteg i utvecklingen av kapitalmarknadsunionen skulle öka både resiliensen mot och beroendet av den globala utvecklingen och attraktionskraften hos eurodenominerade tillgångar. Parlamentet beklagar underutvecklingen och den nationella segmenteringen av euroområdets kapitalmarknader, vilket har resulterat i små marknader. Parlamentet uppmuntrar till ett stärkt samarbete om beskattning av finansiella produkter, efterlyser en minskning av nationella valmöjligheter och handlingsutrymmen för att minska gränsöverskridande hinder och uppmanar till insatser för att inleda en gradvis och stegvis minimiharmonisering av nationella insolvensregler. Parlamentet anser att unionen efter Förenade kungarikets utträde ur EU bör göra sitt yttersta för att stärka sin globala konkurrenskraft och bygga vidare på sina starka sidor för att bli en attraktiv marknad för europeiska och internationella företag och investerare. Parlamentet erkänner i detta sammanhang eurons potentiella roll när det gäller att mildra effekterna av Förenade kungarikets utträde för ön Irland. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar behovet av en ekonomisk politik, en finanspolitik och en produktivitets- och tillväxtfrämjande strukturpolitik som är hållbar, rätt och sund, både på EU- och medlemsstatsnivå, och som bygger på ett åtagande om trovärdiga finanspolitiska regler för att upprätthålla eurons stabilitet och integritet. Parlamentet välkomnar i detta avseende den plan som beskrivs i EU:s återhämtningspaket Next Generation EU för att använda finanspolitiska stimulanser, särskilt genom att låna upp 750 miljarder euro genom kapitalmarknadsobligationer för att finansiera återhämtningen från covid-19-pandemin och stödja den gröna och digitala omställningen. Parlamentet anser att återhämtnings- och resiliensfonden kan förbättra funktionen hos den för närvarande fragmenterade marknaden för statspapper, bidra till fullbordandet av bankunionen och stödja framsteg mot fullbordandet av kapitalmarknadsunionen. Parlamentet välkomnar dessutom emissionen av obligationer på 100 miljarder euro inom ramen för det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE). Parlamentet noterar att den senaste tidens erfarenheter av SURE-emissioner bekräftar investerarnas stora intresse för europeiska obligationer. Parlamentet konstaterar att finansiering av återhämtningsplanen genom ett kollektivt svar på en gemensam chock är rätt tillvägagångssätt. Parlamentet betonar att användningen av olika skatter för att öka EU:s egna medel är ett steg i rätt riktning och därför stärker eurons roll. Parlamentet bör ges en starkare demokratisk roll i genomförandet av denna process genom politisk granskning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av en trovärdig finanspolitisk ram som stärker eurons attraktionskraft genom att främja långsiktig tillväxt och säkerställa stabilitet för att förbättra hållbarheten i medlemsstaternas finanser och minimera risken för redenominering. Parlamentet efterlyser i detta avseende ytterligare diskussioner om den nuvarande stabilitets- och tillväxtpakten och dess genomförande mot bakgrund av de utmanande omständigheterna och de nedärvda problemen till följd av reaktionen på den ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin, som kommer att kvarstå i årtionden framöver. Parlamentet konstaterar att även om vissa stödåtgärder automatiskt kommer att upphöra kommer det att vara avgörande att välja en lämplig tidsplan för tillbakadragandet av de återstående åtgärderna för att undvika att undergräva återhämtningen och tillväxten, vilket kommer att vara av grundläggande betydelse för att hantera skulderna efter krisen och få ner dem till hållbara nivåer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att ett tillräckligt utbud av säkra tillgångar är en förutsättning för en ställning som internationell valuta, och understryker den begränsade tillgången till eurodenominerade säkra tillgångar. Parlamentet anser att utvecklingen av lämpliga politiska verktyg skulle kunna underlätta tillgången till säkra tillgångar och anser vidare att den föreslagna emissionen av gemensamma skulder för att finansiera den ekonomiska och sociala återhämtningen kommer att ge ett referensvärde för reservtillgångar på EU-nivå och öka tillgången på eurodenominerade säkra tillgångar. Europeiska systemrisknämnden uppmanas att uppdatera sin rapport från 2018 från högnivågruppen för säkra tillgångar. EIB uppmanas att emittera ett större antal eurodenominerade obligationer, vilket skulle förbättra tillgången till riskfria tillgångar denominerade i euro. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att euron redan är den viktigaste denomineringsvalutan för emissioner av gröna obligationer, eftersom mer än hälften av de gröna obligationerna i världen 2019 emitterades i euro, enligt uppgifter från ECB. Parlamentet anser att EU också bör bli världsledande när det gäller att fastställa standarder för emissioner av gröna obligationer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att presentera en ambitiös ny åtgärdsplan för hållbara finanser och ett förslag om en robust EU-standard för gröna obligationer. Parlamentet anser att konsolideringen av EU:s roll som global ledare och standardsättare för grön finansiering skulle kunna stärka euron som främsta valuta för hållbara finansiella produkter och därmed också stärka dess internationella roll. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att emittera gröna obligationer som ett viktigt inslag i finansieringen av fonden för återhämtning och resiliens. Parlamentet upprepar att de gröna obligationerna är skuldinstrument vars intäkter syftar till att finansiera hållbara och miljövänliga investeringar. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas med kraft att genom stränga standarder för transparens och spårbarhet av intäkter ge investerarna en hög grad av rättslig säkerhet om att deras investeringar kommer att användas för det angivna syftet. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ett snabbt fullbordande och genomförande av taxonomin för hållbara ekonomiska verksamheter. Parlamentet påpekar att man måste undvika risken för potentiella negativa likviditetseffekter som kan uppstå till följd av fragmenteringen av europeiska säkra tillgångar mellan gröna obligationer, sociala obligationer och vanliga obligationer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar den roll som geopolitiken spelar för en valutas globala roll. Parlamentet efterlyser en förstärkning av EU:s geopolitiska roll för att stödja en förstärkt roll för euron och samtidigt dra full nytta av en sådan. Parlamentet betonar att internationaliseringen av euron skulle ge EU mer utrymme att påverka globala geopolitiska beslut, vilket i sin tur skulle kunna stärka eurons globala attraktionskraft. Parlamentet konstaterar att geopolitikens roll i dagens värld visserligen bör ingå i diskussionen om att stärka eurons internationella roll, särskilt när valutainternationaliseringen kan få positiva säkerhetseffekter, men att unionen bör ta hänsyn till sin kapacitet på området utrikes- och säkerhetspolitik och samtidigt främja ett internationellt system som tar hänsyn till multilateralt samarbete och god global styrning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att tredjeländers ensidiga tillämpning av sanktioner kan skapa en risk för extraterritoriella effekter och innebära utmaningar för EU:s och dess medlemsstaters beslutsautonomi och deras rätt att lagstifta. Parlamentet insisterar på att främjandet av en större internationell roll för euron är ett sätt att undslippa effekten av tredjeländers sanktioner. Parlamentet välkomnar i detta avseende de åtgärder som redan vidtagits av EU, såsom aktiveringen av EU:s ”blockerande stadga” (34) och inrättandet av instrumentet för stöd till handelsutbyten (Instex). Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete med både effektiviteten i sina egna sanktioner och de extraterritoriella effekterna av tredjeländers sanktioner på EU-aktörer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är bekymrat över att EU:s splittrade institutionella struktur och bristande förmåga att tala med enad röst inom internationella institutioner kan undergräva trovärdigheten i dess penning- och finanspolitik och hämma den fortsatta institutionella utvecklingen av euroområdet samt eurons internationella roll. Parlamentet upprepar behovet av en mer rationaliserad och kodifierad representation av EU i multilaterala organisationer och organ, framför allt euroområdets representation i IMF, för att bidra till att främja eurons globala räckvidd. Parlamentet anser att så länge representationsfrågan inte är löst skulle en effektivare samordning mellan EU:s olika företrädare kunna främja eurons internationella roll. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge detaljerade svar på de konkreta åtgärder som vidtagits för att följa upp de förslag som parlamentet lade fram i sin resolution av den 12 april 2016 om EU:s roll inom ramen för internationella finansiella, monetära och tillsynsmässiga institutioner och organ. |
| --- | --- |

19.

Strategier för att stärka eurons internationella roll

| 20. | Europaparlamentet understryker att en stärkt internationell roll för euron skulle kunna bidra till och stärka unionens öppna strategiska oberoende. Parlamentet rekommenderar därför åtgärder för att både utforma och genomföra politiska åtgärder som främjar eurons internationella roll och stöder marknadsdrivna förändringar i denna riktning, samtidigt som man också konsoliderar euroområdets funktion och sammanhållning internt och främjar uppnåendet av viktiga klimat- och hållbarhetsmål, med beaktande av randområdenas särdrag. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att politiken för att stärka eurons internationella roll, förutom att fördjupa och fullborda EMU, bland annat skulle kunna inriktas på finansiella tjänster och kapitalmarknader, arbetsmarknad, betalningssystem, internationell handel, energi, digital omvandling, kampen mot klimatförändringar samt utrikes- och säkerhetspolitik. Parlamentet betonar att sådan politik måste föras i syfte att uppnå unionens allmänna mål. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar att starka och konkurrenskraftiga finansmarknader är avgörande för att stärka en valutas internationella roll och understryker därför behovet av effektiv, proportionerlig och förutsägbar reglering av dessa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet erkänner att marknaden för centraliserad clearing är starkt koncentrerad, särskilt för clearing av räntederivat denominerade i euro, som är starkt beroende av centrala motparter baserade i Förenade kungariket. Parlamentet noterar i detta sammanhang kommissionens tidsbegränsade beslut om likvärdighet och uppmuntrar branschen att följa kommissionens uppmaning att minska sina exponeringar och sitt beroende av centrala motparter från tredjeländer, särskilt OTC-derivatexponeringar som är denominerade i euro och andra unionsvalutor. Parlamentet stöder i detta avseende de insatser som görs av centrala motparter i EU för att bygga upp sin clearingkapacitet, liksom de insatser som görs av kommissionen, den europeiska tillsynsmyndigheten och ECB för att bistå och uppmuntra branschen att under de kommande månaderna identifiera och åtgärda tekniska hinder för överföring av alltför stora exponeringar till EU. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av regleringssamarbete mellan EU och Förenade kungariket, baserat på en frivillig, icke-bindande ram utanför handels- och samarbetsavtalet som skulle möjliggöra en dialog om alla relevanta regleringsfrågor samtidigt som båda parters autonomi i fråga om reglering och tillsyn respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar att en valutas globala betydelse är direkt kopplad till den roll som det utgivande landet har i den globala handeln. Parlamentet betonar att EU, som ett av världens största handelsblock med ett intresse för öppna och fria internationella marknader, skulle kunna dra nytta av en förstärkt internationell roll för sin valuta. Parlamentet understryker att uppmuntran att välja euron i handeln kommer att minska valutarisken och andra valutarelaterade kostnader, särskilt för europeiska små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar dock att de europeiska företagen trots sin ställning som stora köpare och producenter ibland väljer att handla i andra valutor på viktiga strategiska marknader eller ställs inför svårigheter med att handla i euro på grund av marknadsstrukturer och stigberoenden. Parlamentet har tagit del av studier som visar att i vilken utsträckning företag fakturerar i euro beror på många faktorer, inbegripet företagets storlek och i vilket land det ligger, varornas homogenitet och de befintliga leveranskedjorna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja användningen av euron vid prissättning och fakturering av handelstransaktioner och att utnyttja den stora potential som skapas genom finansiella instrument denominerade i euro, genom att aktivt samarbeta med privata aktörer och handelspartner och främja användningen av euron i EU-handelsavtal. Parlamentet pekar i detta sammanhang dessutom på potentialen hos leveranskedjor som uppfyller unionens klimat- och hållbarhetsmål samt andra relevanta standarder. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att kommissionen ytterligare skulle kunna främja användningen av euron i prissättning och fakturering inom handel samt främja eurodenominerade investeringar, genom att ha en öppen dialog med privata och offentliga aktörer, nationella myndigheter och institutionella investerare samt tillhandahålla omfattande kunskap och förståelse för dess initiativ och olika insatser som syftar till att stärka euroområdets och eurons attraktionskraft och resiliens. Parlamentet anser att det är bra att stärka effekterna av den europeiska ekonomiska diplomatin genom regelbundna utbyten med G20-partner och med grannskaps- och kandidatländer för att identifiera konkreta politiska åtgärder av ömsesidigt intresse i syfte att stärka eurons roll i tredjeländer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet poängterar att om en större andel energiavtal handlades i euro skulle det kunna stärka den gemensamma valutans internationella roll och stöder därför politik som främjar detta mål. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av gröna energi- och råvarumarknader som föregångare för globalt handlade varor denominerade i euro, där EU:s utsläppsrätter inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem (EU-ETS) skulle bidra till att stärka eurons roll i den internationella handeln och till att uppnå EU:s klimatmål. Parlamentet efterlyser dessutom åtgärder för att underlätta nya innovativa kontrakt, i synnerhet avseende hållbara energikällor och framväxande energimarknader, vilket gör det möjligt att handla fler energikontrakt i euro och på så sätt stärka eurons internationella roll. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta samrådet och utarbetandet av studier som syftar till att fastställa potentialen att öka användningen av euron inom andra sektorer, särskilt inom transport och jordbruks- och livsmedelsprodukter, i syfte att ytterligare stödja och främja användningen av euron för denna typ av kontrakt. Parlamentet efterlyser därför ytterligare åtgärder för att se över finansmarknadsreglerna, inbegripet direktivet om marknader för finansiella instrument (35) och förordningen om marknader för finansiella instrument (36) (MiFID II/MiFIR), och för att förenkla och ytterligare harmonisera ramen för transparens på värdepappersmarknaderna i syfte att öka andrahandshandeln med eurodenominerade skuldinstrument, liksom referensvärdesförordningen, i syfte att stödja utvecklingen av euroriktmärken för råvarumarknader och stärka eurons roll som referensvaluta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar den roll som ECB spelar för att upprätthålla förtroendet för euron och skydda den monetära autonomin i den globala kontexten och prisstabiliteten. Parlamentet betonar att en valuta som upprätthåller ett stabilt värde på lång sikt främjar ett sådant förtroende. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att målen för prisstabilitet uppnås och att penningpolitiken är trovärdig. Parlamentet noterar dock en systematisk tendens att inflationsmålet inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av stabiliteten hos finansmarknaderna i euroområdet är en förutsättning för en ställning som internationell valuta. Parlamentet betonar effekterna av ECB:s penningpolitik på finansmarknadernas stabilitet. Parlamentet välkomnar ECB:s snabba och omfattande penningpolitiska svar på covid-19-krisen i en krissituation. Parlamentet erkänner de positiva effekterna av ECB:s snabba åtgärder för den ekonomiska situationen och den finansiella stabiliteten i euroområdet, liksom för eurons attraktionskraft, genom att stabilisera finansmarknaderna, trygga tillgången till likviditet i euro, stödja finansieringsvillkoren i euroområdets ekonomi och globalt och stärka marknadens förtroende. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker vikten av swapparrangemang och repor för att komma till rätta med bristen på eurofinansieringsmarknader globalt, säkerställa ett tillräckligt utbud av eurolikviditet och indirekt stärka eurons internationella roll, signalera ett åtagande från Eurosystemets sida att stödja likviditeten och stabiliteten på finansmarknaderna i kristider samt en smidig transmission av dess penningpolitik. Parlamentet uppmanar ECB att i detta sammanhang ytterligare utöka sina swapplinor till grannländer utanför euroområdet och även till andra länder. Parlamentet uppmanar ECB att undersöka ytterligare sätt att stärka eurons internationella roll i syfte att stärka dess oberoende politiska hållning i ett globalt sammanhang och stärka Europas ekonomiska och finansiella beslutsautonomi. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att kravet på att uppfylla marginalsäkerhetskrav från europeiska centrala motparter efter stängningstiden för Target2 (euroområdets bruttoavvecklingssystem i realtid) med andra valutor än euron missgynnar de europeiska bankerna rejält, särskilt i tider av marknadsstress, såsom de första veckorna av covid-19. Parlamentet understryker att förlängda öppettider för Target2 för att matcha öppettiderna på valutamarknaden skulle stärka eurons roll och de europeiska kapitalmarknadernas autonomi, och göra det möjligt för europeiska banker att inte behöva använda icke-eurolikviditet för att uppfylla marginalsäkerhetskraven för centrala motparter. Parlamentet välkomnar konsolideringen av Target2-T2S genom förlängda öppettider, som planeras till november 2022. Parlamentet uppmanar ECB och andra intressenter att påskynda förlängningen av öppettiderna för Target2. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att ECB, utöver dess primära mandat att upprätthålla prisstabilitet och dess sekundära mandat att stödja den allmänna ekonomiska politiken i unionen i syfte att bidra till att uppnå unionens mål enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, har till uppgift att underlätta väl fungerande betalnings- och avvecklingssystem. Parlamentet understryker vikten av att ha autonoma europeiska betalningslösningar. Parlamentet uppmanar ECB att säkerställa en lämplig balans mellan finansiell innovation, stabilitet samt konsumentskydd. Parlamentet välkomnar initiativet från 16 europeiska banker att lansera det europeiska betalningsinitiativet, som syftar till att skapa en enhetlig betalningslösning för konsumenter och handelsidkare i hela Europa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s rapport om den digitala euron, där det understryks att en digital valuta kan bidra till att stärka eurons internationella roll, inbegripet människors förtroende för den gemensamma valutan. Parlamentet noterar uttalandet från Fabio Panetta, ledamot av ECB:s direktion med ansvar för Eurosystemets högnivågrupp för den digitala centralbanksvalutan (CBDC), om att den digitala euron skulle komplettera kontanter och inte ersätta dem. Parlamentet uppmuntrar ECB att fortsätta sitt arbete med den digitala euron och ser fram emot ECB:s nästa steg i denna process, baserat på ECB-rådets beslut som ska utfärdas i mitten av 2021. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa en hög nivå av cyberresiliens och cybersäkerhet och stöder ECB:s insatser att främja detta. Parlamentet efterlyser vidare en fortsatt utvärdering av fördelarna och nackdelarna med användningen av digital valuta, i syfte att uppnå en balans mellan global konkurrenskraft, innovation, säkerhet och personlig integritet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att en starkare roll för euron i den digitala tidsåldern måste stödjas av innovativa digitala finansieringslösningar och effektiva digitala betalningar i euro. Parlamentet begär att detta ska främjas genom genomförandet av övergripande strategier för digital finansiering och massbetalningar. Parlamentet anser att EU, med tanke på den digitala omvandlingen, bör inrätta en ram för att skydda den finansiella stabiliteten, i enlighet med de högsta standarderna för cybersäkerhet och konsumentskydd, inbegripet skydd av privatlivet och personuppgifter, samt för att skydda de mest utsatta grupperna, såsom äldre och personer med funktionsnedsättning, som skulle kunna stöta på problem i samband med användningen av ny teknik. Parlamentet understryker behovet av att fortsätta kampen mot penningtvätt genom att inrätta ett europeiskt tillsynsorgan och en finansiell underrättelseenhet och att överge den ekonomiska nationalism som präglar dagens decentraliserade tillsynssystem. Parlamentet erkänner här EBA:s ansträngningar att inrätta kollegier för bekämpning av penningtvätt så att tillsynsmyndigheterna kan komma överens om en gemensam strategi, inbegripet samordnade åtgärder, informationsutbyte och riskbedömning. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar framväxten av kryptotillgångar och betonar vikten av att övervaka deras utveckling och de risker som stablecoins innebär för den monetära suveräniteten. Parlamentet erkänner centralbankernas, andra myndigheters och organisationers övervakning av kryptotillgångar. Parlamentet betonar behovet av tydlig och konsekvent vägledning på EU-nivå om de nuvarande reglerings- och tillsynsprocesserna, vilket kommer att främja mer innovation, säkerställa finansiell stabilitet och upprätthålla konsumentskyddet. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens förslag till förordning som syftar till att förbättra rättssäkerheten i samband med regleringen av kryptotillgångar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 19 januari 2021Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: främja öppenhet, styrka och motståndskraft, med en övergripande strategi för att stärka Europas öppna strategiska oberoende på det makroekonomiska och finansiella området. Parlamentet stöder särskilt de nyckelåtgärder som kommissionen lagt fram för att främja den globala användningen av euron. |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUT L 306, 21.9.2020, s. 1.

(2)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 76.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0266.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0265.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0305.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0165.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2020)0034.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/soteu_2020_en.pdf.

(9)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro ~4d7268b458.en.pdf.

(10)  https://ec.europa.eu/info/publications/2020-commission-work-programme-key-documents_en.

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/652751/IPOL_STU (2020)652751_EN.pdf.

(12)  https://scholar.harvard.edu/files/rogoff/files/nber26760_why_is_euro_punching_ below_its_weight.pdf.

(13)  https://www.bruegel.org/2020/06/is-the-covid-19-crisis-an-opportunity-to-boost-the-euro-as-a-global-currency/.

(14)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/624431/IPOL_STU(2019)624431_EN.pdf.

(15)  https://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2020/03/05/keynote-speech-at-europe-s-next-stage-at-the-centre-for-european-policy-studies-ideas-lab-2020/pdf.

(16)  https://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2019/12/13/remarks-by-president-charles-michel-after-the-european-council-meetings-on-13-december-2019/.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/648806/IPOL_IDA(2020)648806_EN.pdf.

(18)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2020/html/ecb.sp200608~4225ba8a1b.sv.html.

(19)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2020/html/ecb.sp200707~3eebd4e721.sv.html.

(20)  https://eml.berkeley.edu/~eichengr/managing_multiple_res_curr_world.pdf.

(21)  https://www.bruegel.org/2018/12/the-international-role-of-the-euro/.

(22)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/646139/EPRS_STU (2020)646139_EN.pdf.

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2019/637969/EPRS_BRI(2019) 637969_EN.pdf.

(24)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/651369/IPOL_BRI(2020) 651369_EN.pdf.

(25)  https://data.imf.org/?sk=E6A5F467-C14B-4AA8-9F6D-5A09EC4E62A4.

(26)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10868691/2-19052020-BP-EN.pdf/bb14f7f9-fc26-8aa1-60d4-7c2b509dda8e.

(27)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10569467/6-16092020-AP-SV.pdf/861498a9-16ca-3fd1-6434-aee64bfa7192.

(28)  Enligt kommissionens Flash Eurobarometer-undersökning 481 från november 2019 har stödet för euron ökat: Två tredjedelar av de svarande anser att euron är bra för deras land, vilket är en högre andel än 2018 i 13 länder (men lägre i fyra länder).

(29)  Euron används som officiell valuta på grundval av ett formellt arrangemang med Europeiska unionen av Furstendömet Monaco, Republiken San Marino, Vatikanstaten och Furstendömet Andorra, samt av Saint-Pierre-et-Miquelon och Saint-Barthélemy, som båda är franska utomeuropeiska territorier.

(30)  Euron har blivit den faktiska inhemska valutan i Kosovo och Montenegro där den ersatt den tyska D-marken.

(31)  Enligt de senaste uppgifterna från IMF COFER från den 30 september 2020 uppgick världens reserver i euro till 20,27 % under 2020, jämfört med 61,26 % i US-dollar och 2,05 % i renminbi.

(32)  Användningen av euro som faktureringsvaluta motsvarar 30 % av de globala handelstransaktionerna i varor, men den är fortfarande begränsad där transaktionerna inte inbegriper euroområdet, till skillnad från US-dollarn.

(33)  Enligt en rapport från ECB i juni 2020 om eurons internationella roll uppgick den andel som euron stod för avseende internationella skuldförbindelser till 22 % i slutet av 2019, efter att ha minskat sedan i mitten av 2000-talet, samtidigt som den andel som US-dollarn stod för hade fortsatt att öka, och nu ligger på ca 64 %.

(34)  Rådets förordning (EG) nr 2271/96 av den 22 november 1996 om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning (EGT L 309, 29.11.1996, s. 1).

(35)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

(36)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/129

---

P9_TA(2021)0111

Kommissionens utvärderingsrapport om genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen två år efter dess tillämpning

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens utvärderingsrapport om genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen två år efter dess tillämpning (2020/2717(RSP))

(2021/C 494/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning), (dataskyddsförordningen) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning), (dataskyddsförordningen) (1),

| — | med beaktande av kommissionens uttalande av den 24 juni 2020 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Dataskydd som en pelare för medborgarnas egenmakt och EU:s strategi för den digitala övergången – tillämpning av den allmänna dataskyddsförordningen under två års tid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande av den 24 juni 2020 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Dataskydd som en pelare för medborgarnas egenmakt och EU:s strategi för den digitala övergången – tillämpning av den allmänna dataskyddsförordningen under två års tid,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2020 till Europaparlamentet och rådet Dataskydd som en pelare för medborgarnas egenmakt och EU:s strategi för den digitala övergången – tillämpning av den allmänna dataskyddsförordningen under två års tid (COM(2020)0264), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2020 till Europaparlamentet och rådet Dataskydd som en pelare för medborgarnas egenmakt och EU:s strategi för den digitala övergången – tillämpning av den allmänna dataskyddsförordningen under två års tid (COM(2020)0264),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2019Dataskyddsregler som förtroendeskapande faktor i EU och övriga världen – en kartläggning (COM(2019)0374), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2019Dataskyddsregler som förtroendeskapande faktor i EU och övriga världen – en kartläggning (COM(2019)0374),

| — | med beaktande av Europeiska dataskyddsstyrelsens (EDPB) bidrag till utvärderingen av dataskyddsförordningen enligt artikel 97, som antogs den 18 februari 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska dataskyddsstyrelsens (EDPB) bidrag till utvärderingen av dataskyddsförordningen enligt artikel 97, som antogs den 18 februari 2020 (2),

| — | med beaktande av EDPB:s dokument First overview on the implementation of the GDPR and the roles and means of the national supervisory authorities av den 26 februari 2019 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EDPB:s dokument First overview on the implementation of the GDPR and the roles and means of the national supervisory authorities av den 26 februari 2019 (3),

| — | med beaktande av de riktlinjer som antagits av EDPB i enlighet med artikel 70.1 e i dataskyddsförordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de riktlinjer som antagits av EDPB i enlighet med artikel 70.1 e i dataskyddsförordningen,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, och av följande skäl:

| A. | Dataskyddsförordningen har varit tillämplig sedan den 25 maj 2018. Alla medlemsstater förutom Slovenien har antagit ny lagstiftning eller anpassat sin nationella dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

A.

Dataskyddsförordningen har varit tillämplig sedan den 25 maj 2018. Alla medlemsstater förutom Slovenien har antagit ny lagstiftning eller anpassat sin nationella dataskyddslagstiftning.

| B. | Enligt den undersökning om grundläggande rättigheter som utförts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter blir enskilda personer allt mer medvetna om sina rättigheter enligt dataskyddsförordningen. Trots att organisationer har satt in åtgärder för att göra det lättare för registrerade att utöva sina rättigheter, fortsätter enskilda personer att möta svårigheter när de försöker utöva dessa rättigheter, i synnerhet rätten till tillgång, portabilitet och förbättrad öppenhet. |
| --- | --- |

B.

Enligt den undersökning om grundläggande rättigheter som utförts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter blir enskilda personer allt mer medvetna om sina rättigheter enligt dataskyddsförordningen. Trots att organisationer har satt in åtgärder för att göra det lättare för registrerade att utöva sina rättigheter, fortsätter enskilda personer att möta svårigheter när de försöker utöva dessa rättigheter, i synnerhet rätten till tillgång, portabilitet och förbättrad öppenhet.

| C. | Sedan dataskyddsförordningen började tillämpas har tillsynsmyndigheter tagit emot ett kraftigt ökat antal klagomål. Detta visar att registrerade är mer medvetna om sina rättigheter och vill skydda sina personuppgifter i enlighet med dataskyddsförordningen. Det visar också att det fortfarande förekommer stora mängder olagliga databehandlingar. |
| --- | --- |

C.

Sedan dataskyddsförordningen började tillämpas har tillsynsmyndigheter tagit emot ett kraftigt ökat antal klagomål. Detta visar att registrerade är mer medvetna om sina rättigheter och vill skydda sina personuppgifter i enlighet med dataskyddsförordningen. Det visar också att det fortfarande förekommer stora mängder olagliga databehandlingar.

| D. | Många företag har använt övergångsperioden mellan dataskyddsförordningens ikraftträdande respektive tillämpning för en ”vårstädning” av uppgifter, genom att bedöma vilken databehandling som faktiskt äger rum och vilken databehandling som inte längre behövs eller är motiverad. |
| --- | --- |

D.

Många företag har använt övergångsperioden mellan dataskyddsförordningens ikraftträdande respektive tillämpning för en ”vårstädning” av uppgifter, genom att bedöma vilken databehandling som faktiskt äger rum och vilken databehandling som inte längre behövs eller är motiverad.

| E. | Många dataskyddsmyndigheter kan inte hantera antalet klagomål. Många dataskyddsmyndigheter har för lite personal och resurser och saknar ett tillräckligt antal it-experter. |
| --- | --- |

E.

Många dataskyddsmyndigheter kan inte hantera antalet klagomål. Många dataskyddsmyndigheter har för lite personal och resurser och saknar ett tillräckligt antal it-experter.

| F. | I dataskyddsförordningen erkänns att medlemsstaternas lagstiftning bör förena bestämmelserna om yttrande- och informationsfrihet, som inbegriper journalistiska, akademiska, konstnärliga och/eller litterära uttrycksformer, med rätten till integritet. I artikel 85 anges att medlemsstaternas lagstiftning bör fastställa undantag med avseende på databehandling som sker för journalistiska ändamål eller för akademiskt, konstnärligt eller litterärt skapande, om dessa är nödvändiga för att förena rätten till integritet med yttrande- och informationsfriheten. |
| --- | --- |

F.

I dataskyddsförordningen erkänns att medlemsstaternas lagstiftning bör förena bestämmelserna om yttrande- och informationsfrihet, som inbegriper journalistiska, akademiska, konstnärliga och/eller litterära uttrycksformer, med rätten till integritet. I artikel 85 anges att medlemsstaternas lagstiftning bör fastställa undantag med avseende på databehandling som sker för journalistiska ändamål eller för akademiskt, konstnärligt eller litterärt skapande, om dessa är nödvändiga för att förena rätten till integritet med yttrande- och informationsfriheten.

| G. | Skyddet av journalistiska källor är hörnstenen i pressfriheten, vilket också EDPB har betonat. Dataskyddsförordningen bör inte missbrukas gentemot journalister eller för att begränsa tillgången till information. Förordningen bör under inga omständigheter användas av nationella myndigheter för att undertrycka mediefriheten. |
| --- | --- |

G.

Skyddet av journalistiska källor är hörnstenen i pressfriheten, vilket också EDPB har betonat. Dataskyddsförordningen bör inte missbrukas gentemot journalister eller för att begränsa tillgången till information. Förordningen bör under inga omständigheter användas av nationella myndigheter för att undertrycka mediefriheten.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet ser positivt på att dataskyddsförordningen har blivit en global standard för skydd av personuppgifter och bidrar med konvergens i utvecklingen av normer. Parlamentet välkomnar att dataskyddsförordningen har placerat EU i främsta ledet i internationella diskussioner om dataskydd, och att ett antal tredjeländer har anpassat sin dataskyddslagstiftning efter dataskyddsförordningen. Parlamentet påpekar att Europarådets konvention 108 om dataskydd har anpassats till dataskyddsförordningen (”konvention 108+”) och redan har undertecknats av 42 länder. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja detta tillfälle till att driva på FN, OECD, G8 och G20 för att skapa internationella standarder som utformas efter europeiska värden och principer utan att dataskyddsförordningen undergrävs. Parlamentet understryker att en dominant europeisk ståndpunkt inom detta område skulle hjälpa vår världsdel att bättre skydda sina medborgares rättigheter, garantera våra värden och principer, främja pålitlig digital innovation och påskynda ekonomisk tillväxt genom att undvika fragmentering. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Två år efter att dataskyddsförordningen trädde i kraft drar Europaparlamentet slutsatsen att den generellt sett har varit en framgång och håller med kommissionen om att det i detta skede inte är nödvändigt att uppdatera eller se över lagstiftningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att fram till kommissionens nästa utvärdering måste fokus fortsätta att ligga på att förbättra genomförandet och på åtgärder för att stärka efterlevnaden av dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är medvetet om att dataskyddsförordningen behöver verkställas på ett kraftfullt och ändamålsenligt sätt inom stora digitala plattformar, integrerade företag och andra digitala tjänster, särskilt på områdena onlinereklam, individuellt riktat innehåll, algoritmisk profilering, rangordning, spridning och förstärkning av innehåll. |
| --- | --- |

4.

Rättslig grund för behandling

| 5. | Europaparlamentet understryker att alla de sex rättsliga grunder som fastställs i artikel 6 i dataskyddsförordningen är lika giltiga för behandling av personuppgifter och att samma slags behandling kan falla inom ramen för fler än en av dessa grunder. Parlamentet vädjar till datatillsynsmyndigheterna att slå fast att de personuppgiftsansvariga endast får använda en rättslig grund för varje ändamål för behandling och att specificera hur varje rättslig grund ska användas för deras respektive behandling. Parlamentet är oroat över att personuppgiftsansvariga ofta nämner alla rättsliga grunder i dataskyddsförordningen i sina integritetspolicyer utan vidare förklaring och utan att hänvisa till den särskilda behandling som berörs. Parlamentet förstår att detta slags praxis gör att de registrerade och tillsynsmyndigheterna inte kan bedöma om dessa rättsliga grunder är lämpliga. Parlamentet påminner om att det för att kunna behandla särskilda kategorier av personuppgifter måste identifieras en grund för laglighet enligt artikel 6 och ett separat villkor för behandling enligt artikel 9. Parlamentet påminner de personuppgiftsansvariga om deras rättsliga skyldighet att utföra en konsekvensbedömning avseende dataskydd när databehandling sannolikt kommer att leda till en hög risk för fysiska personers rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att sedan dataskyddsförordningen började tillämpas likställs ”samtycke” med varje form av frivilligt, specifikt, informerat och otvetydigt medgivande från den registrerades sida. Parlamentet understryker att detta även gäller för direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. Parlamentet noterar att genomförandet av giltigt samtycke fortsätter att äventyras av användningen av så kallade dark patterns, genomgripande spårning och andra oetiska metoder. Parlamentet är oroat över att enskilda ofta utsätts för finansiella påtryckningar att ge sitt samtycke i utbyte mot rabatter eller andra kommersiella erbjudanden, eller tvingas ge sitt samtycke för att få tillgång till en tjänst genom bindningsbestämmelser, vilket strider mot artikel 7 i dataskyddsförordningen. Parlamentet påminner om EDPB:s harmoniserade regler om vad som utgör ett giltigt samtycke, som ersätter de olika tolkningar som gjorts av flera nationella dataskyddsmyndigheter, för att undvika fragmentering inom den digitala inre marknaden. Parlamentet påminner även om EDPB:s och kommissionens riktlinjer som fastställer att i fall där den registrerade inledningsvis har lämnat samtycke men där personuppgifterna behandlas ytterligare för ett annat ändamål än ändamålet för den ursprungliga insamlingen, kan det första samtycket inte legitimera ytterligare behandling, eftersom samtycket måste vara informerat och specifikt. Parlamentet noterar EDPB:s kommande riktlinjer om behandling av personuppgifter för vetenskaplig forskning, som kommer att klargöra innebörden av skäl 50 i dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet oroas av att begreppet ”berättigat intresse” mycket ofta missbrukas när det nämns som rättslig grund för behandling. Parlamentet påpekar att personuppgiftsansvariga fortsätter att åberopa berättigat intresse utan att utföra den obligatoriska prövningen av hur pass avvägda intressena är, som innehåller en bedömning av grundläggande rättigheter. Parlamentet oroas särskilt av att vissa medlemsstater antar nationell lagstiftning för att avgöra villkoren för behandling grundad på berättigat intresse genom att föreskriva avvägning mellan de respektive intressena för den personuppgiftsansvarige och de berörda enskilda personerna, trots att det i dataskyddsförordningen krävs att varje personuppgiftsansvarig individuellt ska göra en sådan avvägning, och för att använda sig av denna rättsliga grund. Parlamentet är oroat över att vissa nationella tolkningar av berättigat intresse inte är förenliga med skäl 47, utan i praktiken förbjuder behandling på grundval av berättigat intresse. Parlamentet välkomnar att EDPB redan har påbörjat arbetet med att uppdatera artikel 29-gruppens yttrande om tillämpningen av berättigat intresse som en rättslig grund för behandling, i syfte att få bukt med de problem som understryks i kommissionens rapport. |
| --- | --- |

7.

Den registrerades rättigheter

| 8. | Europaparlamentet betonar att det måste bli enklare att utöva de individuella rättigheter som fastställs i dataskyddsförordningen, såsom dataportabilitet och rättigheter i samband med automatiserad behandling, inbegripet profilering. Parlamentet välkomnar riktlinjerna från EDPB om automatiserat beslutsfattande och om dataportabilitet. Parlamentet noterar att rätten till dataportabilitet inte har genomförts fullt ut inom flera sektorer. Parlamentet uppmanar EDPB att uppmuntra onlineplattformar att skapa en gemensam kontaktpunkt för alla sina underliggande digitala plattformar, varifrån användarförfrågningar kan vidarebefordras till rätt mottagare. Parlamentet påpekar att genomförandet av rätten till anonymitet, i enlighet med principen om uppgiftsminimering, effektivt förhindrar obehörigt röjande och identifierar stöld och andra former av missbruk av personuppgifter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att företag för att efterleva rätten till information måste tillhandahålla information på ett koncist, klart och tydligt, begripligt och lätt tillgängligt sätt och undvika att använda en alltför stelbent juridisk metod när de gör utkast till dataskyddsmeddelanden. Parlamentet oroas av att vissa företag fortsätter bryta mot sina skyldigheter enligt artikel 12.1 i dataskyddsförordningen och inte tillhandahåller all den relevanta information som rekommenderas av EPDB, däribland förteckningar över namnen på de organ som de delar uppgifter med. Parlamentet påminner om att skyldigheten att lämna information som är enkel och tillgänglig är särskilt strikt när det gäller barn. Parlamentet är oroat över den utbredda bristen på korrekt fungerande mekanismer för tillgång för registrerade. Parlamentet påpekar att enskilda personer ofta inte kan tvinga internetplattformar att avslöja deras beteendeprofiler för dem. Parlamentet är bekymrat över att företag alltför ofta ignorerar att antydda uppgifter också är personuppgifter, som är underställda samtliga skyddsåtgärder enligt dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

9.

Små företag och organisationer

| 10. | Europaparlamentet understryker att vissa berörda parter uppger att tillämpningen av dataskyddsförordningen har varit en särskilt stor utmaning, framför allt för både små och medelstora företag, nystartade företag, organisationer och föreningar, inbegripet skolor, klubbar och sällskap. Parlamentet noterar emellertid att många av rättigheterna och skyldigheterna i dataskyddsförordningen inte är nya utan gällde redan enligt direktiv 95/46/EG (4), även om de sällan genomfördes. Parlamentet anser att dataskyddsförordningen och dess genomförande inte får leda till att det uppstår oavsiktliga konsekvenser för de mindre företagens efterlevnad som stora företag inte skulle ha. Parlamentet anser att mer stöd, information och utbildning bör tillgängliggöras av nationella myndigheter och genom kommissionens informationskampanjer för att bidra till ökad kunskap, kvalitet i genomförandet och medvetenhet om dataskyddsförordningens krav och syfte. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att det inte finns några undantag för små och medelstora företag, nystartade företag, organisationer eller föreningar, inbegripet skolor, klubbar och sällskap, och att de omfattas av dataskyddsförordningens tillämpningsområde. Parlamentet uppmanar därför EDPB att tillhandahålla tydlig information för att undvika all förvirring angående tolkningen av dataskyddsförordningen, och att inrätta ett praktiskt verktyg för dataskyddsförordningen för att underlätta för små och medelstora företag, nystartade företag, organisationer och föreningar, inbegripet skolor, klubbar och sällskap, som bedriver behandlingsverksamhet med låg risk att genomföra dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra tillräckliga medel tillgängliga för dataskyddsmyndigheterna så de kan sprida kunskap om dessa praktiska verktyg. Parlamentet uppmuntrar EDPB att utarbeta mallar för integritetspolicy som organisationer kan använda för att hjälpa dem att i praktiken uppvisa faktisk efterlevnad av dataskyddsförordningen, utan att de behöver ta till kostsamma tjänster av tredje part. |
| --- | --- |

11.

Verkställighet

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de nationella dataskyddsmyndigheternas ojämna och i vissa fall icke-befintliga efterlevnad av dataskyddsförordningen över två år efter att den började tillämpas, och beklagar därmed att situationen för verkställigheten inte påtagligt har förbättrats jämfört med hur den såg ut för direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att ca 275 000 klagomål framfördes och 785 administrativa sanktionsavgifter infördes för olika överträdelser under de första 18 månaderna av dataskyddsförordningens tillämpning, men framhåller att endast en mycket liten andel av de inlämnade klagomålen hittills har följts upp. Parlamentet är medvetet om de problem som orsakas av persondataintrång och påminner om att EDPB:s nuvarande vägledning skapar klarhet bland annat angående tidsramen för anmälan, kommunikation till registrerade och rättsmedel. Parlamentet påpekar att ett europeiskt standardformulär för anmälningar om dataintrång skulle kunna vara gynnsamt för att harmonisera olika nationella tillvägagångssätt. Parlamentet beklagar dock att sanktionsavgifterna varierar markant mellan medlemsstaterna och att vissa sanktionsavgifter som ålagts stora företag är för låga för att ha den avsedda avskräckande effekten mot dataskyddsbrott. Parlamentet uppmanar dataskyddsmyndigheterna att skärpa bekämpningen, lagförandet och bestraffandet av dataskyddsbrott, och att fullt ut använda sig av dataskyddsförordningens möjligheter att ålägga sanktionsavgifter och använda andra korrigerande åtgärder. Parlamentet betonar att förbud mot behandling, eller en skyldighet att radera personuppgifter som förvärvats på ett sätt som inte överensstämmer med dataskyddsförordningen, kan ha en lika avskräckande verkan som sanktionsavgifter, om inte en ännu större. Parlamentet uppmanar kommissionen och EDPB att harmonisera sanktionerna med hjälp av riktlinjer och tydliga kriterier, på samma sätt som de tyska tillsynsmyndigheterna gjort vid sin konferens, för att öka rättssäkerheten och förhindra att företag slår sig ner på de platser som påför de lägsta sanktionerna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är oroat över vissa dataskyddsmyndigheters långa utredningar av ärenden och över de skadliga effekter detta får för ett effektivt verkställande och allmänhetens förtroende. Parlamentet uppmanar dataskyddsmyndigheterna att påskynda beslut i ärenden och att använda sig av hela utbudet av möjligheter enligt dataskyddsförordningen, i synnerhet om det gäller systematiska och ihållande brott, bland annat kopplat till vinstintresse och ett stort antal berörda registrerade. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är oroat över att tillsynsmyndigheterna i 21 av de sammanlagt 31 stater som tillämpar dataskyddsförordningen, nämligen alla medlemsstater i EU och EES samt Förenade kungariket, uttryckligen har förklarat att de inte har tillräckligt med personal, tekniska och ekonomiska resurser, lokaler eller infrastrukturer för att effektivt kunna utföra sina uppgifter och utöva sina befogenheter. Parlamentet är oroat över att det råder brist på särskilt avsedd teknisk personal på de flesta tillsynsmyndigheterna runtom i EU, något som försvårar utredningar och verkställighet. Parlamentet noterar med oro att tillsynsmyndigheter befinner sig i ett ansträngt läge med tanke på den tilltagande obalansen mellan deras ansvar att skydda personuppgifter och deras resurser för att göra detta. Parlamentet noterar att digitala tjänster kommer att bli allt mer komplexa på grund av den ökande användningen av innovationer i form av t.ex. artificiell intelligens (vilket förvärrar problemet med den begränsade öppenheten inom databehandling, särskilt vid träning av algoritmer). Parlamentet framhåller därför vikten av att EU:s tillsynsmyndigheter och EDPB har tillräckliga ekonomiska och tekniska resurser samt personalresurser för att skyndsamt men noggrant kunna behandla allt fler resursintensiva och komplicerade fall och samordna och underlätta samarbete mellan de nationella dataskyddsmyndigheterna, för att övervaka tillämpningen av dataskyddsförordningen på lämpligt sätt och skydda grundläggande rättigheter och friheter. Parlamentet uttrycker sin oro över att otillräckliga resurser inom dataskyddsmyndigheterna, i synnerhet om man jämför deras resurser med de stora informationsteknikföretagens intäkter, kan leda till överenskommelser om förlikning, eftersom det skulle begränsa kostnaden för långdragna och besvärliga förfaranden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att tvinga stora multinationella teknikföretag att betala för sin egen tillsyn genom införandet av en digitalskatt i EU. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar med oro att dataskyddsmyndigheternas bristande verkställighet och kommissionens underlåtenhet att åtgärda dataskyddsmyndigheternas brist på resurser gör att verkställighetsbördan läggs på enskilda medborgare, som blir de som får gå till domstol med dataskyddsanspråk. Parlamentet är oroat över att domstolar ibland beslutar att enskilda rättssökande ska få ersättning utan att besluta att organisationen eller företaget ska lösa strukturella problem. Parlamentet anser att privat verkställighet kan ge upphov till viktig rättspraxis, men att det inte utgör någon ersättning för dataskyddsmyndigheternas verkställighet eller kommissionens åtgärder för att ta itu med bristen på resurser. Parlamentet beklagar djupt att dessa medlemsstater bryter mot artikel 52.4 i dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att fullgöra sin rättsliga skyldighet enligt artikel 52.4 genom att anslå tillräckliga medel till sina dataskyddsmyndigheter så att de kan utföra sitt arbete på bästa möjliga sätt och säkerställa lika villkor i hela Europa i verkställandet av dataskyddsförordningen. Parlamentet beklagar att kommissionen ännu inte har inlett överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte har fullgjort sina skyldigheter enligt dataskyddsförordningen och uppmanar kommissionen att utan dröjsmål göra detta. Parlamentet uppmanar kommissionen och EDPB att ordna med en uppföljning av kommissionens meddelande av den 24 juni 2020 för att bedöma dataskyddsförordningens funktion samt den praktiska efterlevnaden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att de flesta medlemsstater har beslutat att inte genomföra artikel 80.2 i dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att tillämpa artikel 80.2 och genomföra rätten att lämna in klagomål och gå till domstol utan att detta sker på uppdrag av den registrerade. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att klargöra de enskildas ställning vid förfaranden i den nationella lagstiftning om administrativa förfaranden som gäller för tillsynsmyndigheter. Parlamentet påpekar att det här bör klargöras att de enskilda inte är begränsade till en passiv roll under förfarandet utan bör kunna ingripa i olika skeden. |
| --- | --- |

18.

Samarbete och enhetlighet

| 19. | Europaparlamentet påpekar att den svaga verkställigheten är särskilt tydlig vid gränsöverskridande klagomål, och beklagar att dataskyddsmyndigheterna i 14 medlemsstater inte har rätt resurser för att bidra till mekanismerna för samarbete och enhetlighet. Parlamentet uppmanar EDPB att göra mer för att säkerställa att artiklarna 60 och 63 i dataskyddsförordningen tillämpas korrekt, och påminner tillsynsmyndigheterna om att de under exceptionella omständigheter kan utnyttja det skyndsamma förfarande som föreskrivs i artikel 66 i förordningen, i synnerhet de provisoriska åtgärderna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att mekanismen för en enda kontaktpunkt är viktig för att åstadkomma rättssäkerhet och minska den administrativa bördan för såväl företag som medborgare. Parlamentet uttrycker dock stark oro över hur mekanismen fungerar, särskilt när det gäller de irländska och luxemburgiska dataskyddsmyndigheternas roll. Parlamentet noterar att dessa dataskyddsmyndigheter är ansvariga för att hantera ett stort antal ärenden, eftersom många teknikföretag har registrerat sina EU-huvudkontor i Irland eller Luxemburg. Parlamentet är särskilt oroat över att den irländska dataskyddsmyndigheten i allmänhet avslutar de flesta ärenden med en förlikning i stället för en sanktion och att ärenden som hänsköts till Irland 2018 ännu inte ens har nått stadiet för ett utkast till beslut enligt artikel 60.3 i dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar dessa dataskyddsmyndigheter att påskynda sina pågående utredningar av framträdande ärenden för att visa EU-medborgarna att dataskydd är en verkställbar rättighet i EU. Parlamentet påpekar att ”mekanismen för en enda kontaktpunkt” för att ge ett lyckat resultat är beroende av den tid och det arbete som dataskyddsmyndigheterna kan ägna åt att hantera och samarbeta kring enskilda gränsöverskridande ärenden hos EDPB, och att bristen på politisk vilja och resurser får omedelbara konsekvenser för i vilken utsträckning denna mekanism kan fungera ordentligt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaternas vägledningar och EDPB:s riktlinjer inte alltid är samstämda. Parlamentet påpekar att nationella dataskyddsmyndigheter kan göra olika tolkning av dataskyddsförordningen, vilket leder till olika tillämpningar bland medlemsstaterna. Parlamentet noterar att denna situation ger upphov både till geografiska fördelar och nackdelar för företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om nationella administrativa förfaranden förhindrar att samarbetet är fullständigt ändamålsenligt enligt artikel 60 i dataskyddsförordningen samt genomförs ändamålsenligt. Parlamentet uppmanar dataskyddsmyndigheterna att eftersträva en konsekvent tolkning och vägledning med hjälp av EDPB. Parlamentet uppmanar i synnerhet EDPB att fastställa de grundläggande beståndsdelarna i ett gemensamt administrativt förfarande för att behandla klagomål i gränsöverskridande ärenden enligt det samarbete som fastställs i artikel 60. Parlamentet yrkar på att detta ska göras genom vägledning om gemensamma tidsramar för att utföra utredningar och anta beslut. Parlamentet uppmanar EDPB att stärka mekanismen för enhetlighet och göra den obligatorisk för varje fråga med allmän räckvidd eller varje ärende med gränsöverskridande följder, för att undvika inkonsekventa arbetssätt och beslut från enskilda dataskyddsmyndigheter, eftersom detta skulle äventyra den enhetliga tolkningen och tillämpningen av dataskyddsförordningen. Parlamentet anser att denna gemensamma tolkning, tillämpning och vägledning kommer att bidra till att skapa och lyckas med den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EDPB att i förväg offentliggöra sin mötesagenda och att tillhandahålla mer detaljerade sammanfattningar av sina möten till allmänheten och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

22.

Ett fragmenterat genomförande av dataskyddsförordningen

| 23. | Europaparlamentet beklagar djupt att medlemsstaternas användning av frivilliga specifikationsklausuler (t.ex. angående behandling i allmänhetens intresse eller av offentliga myndigheter på grundval av medlemsstatens lagstiftning och angående vilken ålder ett barn ska ge sitt samtycke) har inverkat negativt på uppnåendet av fullständig harmonisering av dataskyddet och undanröjandet av de olikartade marknadsvillkoren för företag runtom i EU, och uttrycker sin oro för att detta kan driva upp kostnaden för efterlevnaden av dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar EDPB att lägga fram vägledning om hur man ska hantera olika grad av införande av frivilliga specifikationsklausuler mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av sina befogenheter att ingripa i medlemsstater när nationella åtgärder, insatser och beslut undergräver dataskyddsförordningens anda, mål och formuleringar, i syfte att förhindra ett ojämlikt skydd för medborgarna och marknadsstörningar. Parlamentet betonar i detta sammanhang att medlemsstaterna har antagit olika åldersgränser för föräldrars samtycke. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att bedöma vad denna fragmentering har för effekt på barns verksamhet och skydd online. Parlamentet betonar att i händelse av lagkonflikter mellan en nationell lag i en medlemsstat och dataskyddsförordningen bör bestämmelserna i dataskyddsförordningen gå före. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uttrycker stark oro över att dataskyddsförordningen missbrukas av vissa medlemsstaters offentliga myndigheter för att göra inskränkningar för journalister och icke-statliga organisationer. Parlamentet håller helt med kommissionen om att dataskyddsregler inte bör påverka utövandet av yttrandefrihet och informationsfrihet, särskilt inte genom att de orsakar en nedkylande effekt eller tolkas som ett sätt att sätta press på journalister att avslöja sina källor. Parlamentet uttrycker dock sin besvikelse över att kommissionen inte har slutfört sin bedömning av avvägningen mellan rätten till skydd av personuppgifter och yttrande- och informationsfriheten, i enlighet med artikel 85 i dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan onödigt dröjsmål slutföra sin bedömning av den nationella lagstiftningen i detta avseende och att använda alla tillgängliga verktyg, däribland överträdelseförfaranden, för att säkerställa att medlemsstaterna följer dataskyddsförordningen och för att begränsa all fragmentering av dataskyddsregelverket. |
| --- | --- |

24.

Inbyggt dataskydd

| 25. | Europaparlamentet uppmanar tillsynsmyndigheterna att utvärdera genomförandet av artikel 25 om inbyggt dataskydd och dataskydd som standard, särskilt i syfte att säkerställa de tekniska och operativa åtgärder som krävs för att genomföra principerna om uppgiftsminimering och ändamålsbegränsning, och fastställa den effekt som denna bestämmelse har haft på tillverkare av behandlingsteknik. Parlamentet välkomnar att EDPB i oktober 2020 antog sina riktlinjer 04/2019 för inbyggt dataskydd och dataskydd som standard enligt artikel 25 för att bidra till klarhet angående rättsläget för dessa begrepp. Parlamentet uppmanar tillsynsmyndigheterna att även bedöma om standardinställningar används korrekt enligt vad som föreskrivs i artikel 25.2, inklusive av stora leverantörer av onlinetjänster. Parlamentet rekommenderar att EDPB antar riktlinjer för att avgöra under vilka särskilda förhållanden och i vilka (klasser av) ärenden IKT-tillverkare ska anses vara personuppgiftsansvariga enligt artikel 4.7, i den mening de avgör medlen för behandlingen. Parlamentet påpekar att dataskyddsrutinerna fortfarande i hög grad är beroende av manuella uppgifter och godtyckliga format, och är översållade med inkompatibla system. Parlamentet uppmanar EDPB att ta fram riktlinjer som bidrar till att omsätta dataskyddskrav i praktiken, däribland riktlinjer för konsekvensbedömningar avseende dataskydd (artikel 35), inbyggt dataskydd och dataskydd som standard (artikel 25), information riktad till registrerade (artiklarna 12–14), utövandet av registrerades rättigheter (artiklarna 15–18 och 20–21) och register över behandling (artikel 30). Parlamentet uppmanar EDPB att se till att sådana riktlinjer är enkla att tillämpa och även möjliggör kommunikation från maskin till maskin mellan registrerade, personuppgiftsansvariga och dataskyddsmyndigheter (automatisering av dataskydd). Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram de maskinläsbara ikonerna enligt artikel 12.8 för att informera registrerade, i nära samarbete med EDPB. Parlamentet uppmuntrar EDPB och tillsynsmyndigheterna att utnyttja hela potentialen enligt artikel 21.5 om automatiserade sätt att invända mot behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

25.

Riktlinjer

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EDPB att harmonisera omsättningen av dataskyddskrav i praktiken genom att ta fram riktlinjer, bland annat för behovet att bedöma risker i samband med information om databehandling till registrerade (artiklarna 12–14), utövandet av registrerades rättigheter (artiklarna 15–18 och 20–21) och genomförandet av principen om ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar EDPB att utfärda riktlinjer med klassificering av olika fall av berättigad användning av profilering utifrån vilka risker de medför för registrerades rättigheter och friheter, tillsammans med rekommendationer för lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder, och med en tydlig beskrivning av olagliga användningsfall. Parlamentet uppmanar EDPB att se över artikel 29-gruppens yttrande 05/2014 av den 10 april 2014 om avidentifieringsmetoder och att upprätta en förteckning med otvetydiga kriterier för att uppnå anonymisering. Parlamentet uppmuntrar EDPB att klargöra behandling av uppgifter i personalsyfte. Parlamentet noterar EDPB:s slutsats att behovet att bedöma risker i samband med databehandling, i enlighet med dataskyddsförordningen, bör upprätthållas, eftersom risker för registrerade inte är kopplade till den personuppgiftsansvariges storlek. Parlamentet efterlyser ett bättre utnyttjande av den mekanism enligt vilken kommissionen kan begära rådgivning från EDPB i ärenden som omfattas av dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att covid-19-pandemin har betonat behovet av tydlig vägledning från dataskyddsmyndigheterna och EDPB om hur dataskyddsförordningen lämpligen genomförs och verkställs inom folkhälsopolitiken. Parlamentet påminner i detta hänseende om riktlinjerna 03/2020 om databehandling som rör hälsa för vetenskaplig forskning i samband med covid-19-utbrottet och riktlinjerna 04/2020 om användning av lokaliseringsuppgifter och smittspårningsverktyg i samband med covid-19-utbrottet. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa fullständig efterlevnad av dataskyddsförordningen när det europeiska hälsodataområdet inrättas. |
| --- | --- |

27.

Internationella flöden av personuppgifter och internationellt samarbete

| 28. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att tillåta fria flöden av personuppgifter på internationell nivå utan att sänka den skyddsnivå som garanteras enligt dataskyddsförordningen. Parlamentet stöder kommissionens praxis att behandla dataskydd och flöden av personuppgifter separat från handelsavtal. Parlamentet anser att internationellt samarbete på området dataskydd och konvergens mellan relevanta regler i förhållande till dataskyddsförordningen kommer att förbättra den ömsesidiga tilliten, gynna förståelsen av de tekniska och rättsliga utmaningarna och i slutändan underlätta gränsöverskridande uppgiftsflöden som är av central betydelse för internationell handel. Parlamentet erkänner den verklighet som råder, med motstridiga rättsliga krav för företag som utför databehandling i såväl EU som tredjelandsjurisdiktioner, främst Förenta staterna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att beslut om adekvat skyddsnivå inte bör vara politiska utan rättsliga beslut. Parlamentet uppmuntrar till fortsatta insatser för att främja globala rättsliga ramar och möjliggöra dataöverföringar på grundval av dataskyddsförordningen och Europarådets konvention 108+. Parlamentet noterar även att berörda parter anser att beslut om adekvat skyddsnivå är ett väsentligt instrument för sådana dataflöden, eftersom de inte förbinder dem med ytterligare villkor eller tillstånd. Parlamentet betonar dock att beslut om adekvat skyddsnivå hittills bara har antagits för nio länder, trots att många ytterligare tredjeländer nyligen har antagit nya dataskyddslagar med liknande bestämmelser och principer som i dataskyddsförordningen. Parlamentet noterar att fram till i dag har ingen enskild mekanism för att garantera laglig överföring av kommersiella personuppgifter mellan EU och Förenta staterna godkänts i en prövning i Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av det första ömsesidiga beslutet om adekvat skyddsnivå mellan EU och Japan, som har gett upphov till världens största område med fria och säkra uppgiftsflöden. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att ta hänsyn till alla de frågor som väckts av parlamentet i den första granskningen av detta instrument och att offentliggöra resultaten så snart som möjligt, eftersom granskningen skulle ha antagits i januari 2021. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra de kriterier som används för att avgöra om ett tredjeland anses ha en ”väsentligen likvärdig” skyddsnivå som den som ges i EU, särskilt i fråga om tillgång till rättsmedel och myndigheters tillgång till uppgifter. Parlamentet insisterar på att det finns ett behov av att säkerställa ändamålsenlig tillämpning och efterlevnad av bestämmelserna angående överföringar eller utlämnanden som inte är tillåtna av unionen enligt artikel 48 i dataskyddsförordningen, i synnerhet när myndigheter i tredjeländer begär tillgång till personuppgifter i unionen, och uppmanar EDPB och dataskyddsmyndigheterna att ge vägledning och verkställa dessa bestämmelser, däribland vid bedömningen och utarbetandet av mekanismer för överföring av personuppgifter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta delegerade akter för att ange de krav som ska beaktas för certifieringsmekanismen för dataskydd enligt artikel 42.1, i syfte att öka användningen av denna, tillsammans rättsligt bindande och verkställbara åtaganden för den personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet i tredjelandet att tillämpa lämpliga skyddsåtgärder, även vad gäller den registrerades rättigheter, som ett verktyg för internationella överföringar, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 46.2 f. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar att massövervakningsprogram som omfattar insamling av bulkdata utgör ett hinder vid bedömningar av adekvat skyddsnivå. Parlamentet vädjar till kommissionen att tillämpa EU-domstolens slutsatser i målen Schrems I (5), II (6) och Privacy International m.fl. (2020) (7) på alla granskningar av beslut om adekvat skyddsnivå och på pågående och framtida förhandlingar. Parlamentet påminner om att överföringar som bygger på undantag för särskilda situationer enligt artikel 49 i dataskyddsförordningen bör fortsätta att endast gälla i undantagsfall. Parlamentet välkomnar riktlinjerna från EDPB och dataskyddsmyndigheterna i detta hänseende och uppmanar dem att säkerställa en enhetlig tolkning när det gäller tillämpningen och kontrollen av sådana undantag i enlighet med EDPB:s riktlinjer 02/2018. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar dataskyddsmyndigheterna och kommissionen att systematiskt bedöma huruvida dataskyddsregler tillämpas i praktiken i tredjeländer, i enlighet med EU-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utan onödigt dröjsmål offentliggöra sin översyn av de beslut om adekvat skyddsnivå som har antagits enligt 1995 års direktiv. Parlamentet betonar att standardavtalsklausuler, i brist på beslut om adekvat skyddsnivå, är det mest allmänt använda verktyget för internationella dataöverföringar. Parlamentet noterar att EU-domstolen bekräftat giltigheten av beslut 2010/87/EU om standardavtalsklausuler (8) och kräver samtidigt en bedömning av den skyddsnivå som ges uppgifter som överförs till ett tredjeland och de relevanta aspekterna av det berörda tredjelandets rättssystem när det gäller offentliga myndigheters tillgång till de överförda personuppgifterna. Parlamentet vädjar till kommissionen att påskynda sitt arbete med moderniserade standardavtalsklausuler för internationella dataöverföringar, för att säkerställa rättvisa villkor för små och medelstora företag på internationell nivå. Parlamentet välkomnar kommissionens offentliggörande av utkast till standardavtalsklausuler och målet att göra dem mer användarvänliga liksom att åtgärda konstaterade brister i de nuvarande standarderna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om EDPB:s riktlinjer 1/2019 om uppförandekoder och tillsynsorgan enligt förordning (EU) 2016/679. Parlamentet erkänner att detta instrument för närvarande inte utnyttjas tillräckligt trots garanterad efterlevnad av dataskyddsförordningen när det används tillsammans med rättsligt bindande och verkställbara åtaganden för den personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet i det berörda tredjelandet att tillämpa lämpliga skyddsåtgärder. Parlamentet understryker den potential som detta instrument har för att bättre stödja små och medelstora företag och skapa större rättslig säkerhet i samband med internationella dataöverföringar mellan olika sektorer. |
| --- | --- |

36.

Framtida unionslagstiftning

| 37. | Europaparlamentet anser att dataskyddsförordningen genom att vara teknikneutral åstadkommer ett stabilt regelverk för framväxande ny teknik. Parlamentet anser ändå att det krävs ytterligare insatser för att ta itu med mer omfattande digitaliseringsproblem, såsom monopolsituationer och maktobalans genom särskilda regelverk, och för att noggrant beakta sambandet mellan dataskyddsförordningen och varje nytt lagstiftningsinitiativ i syfte att säkerställa enhetlighet och motverka rättsliga vakuum. Parlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet att se till att lagstiftningsförslag, exempelvis beträffande dataförvaltning, dataakt, rättsakt om digitala tjänster eller artificiell intelligens, alltid måste vara fullständigt förenliga med dataskyddsförordningen och dataskyddsdirektivet för polis- och åklagarmyndigheterna (9). Parlamentet anser att de slutliga texter som antas av medlagstiftarna genom interinstitutionella förhandlingar fullt ut måste respektera regelverket för dataskydd. Parlamentet beklagar dock att kommissionen själv inte alltid har en enhetlig strategi för dataskydd i sina lagstiftningsförslag. Parlamentet betonar att en hänvisning till tillämpning av dataskyddsförordningen, eller formuleringen ”utan att det påverkar dataskyddsförordningen”, inte automatiskt gör ett förslag förenligt med dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att rådfråga Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) och EDPB i fall där behandling av personuppgifter inverkar på skyddet av enskilda personers rättigheter och friheter efter antagande av förslag till en lagstiftningsakt. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att när den utarbetar förslag eller rekommendationer sträva efter att rådfråga EDPS, för att säkerställa enhetliga dataskyddsregler i hela unionen, och att alltid utföra en konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar att trots att profilering endast tillåts under strikta och begränsade villkor enligt artikel 22 i dataskyddsförordningen, används denna praxis allt oftare eftersom enskildas onlineverksamhet möjliggör djupa inblickar i deras psykologi och privatliv. Eftersom profilering gör det möjligt att manipulera användarnas beteende, bör insamling och behandling av personuppgifter avseende användning av digitala tjänster begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att tillhandahålla användarna tjänsten i fråga och fakturera dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå strikt sektorsspecifik dataskyddslagstiftning för känsliga kategorier av personuppgifter där den ännu inte har gjort detta. Parlamentet kräver strikt verkställighet av dataskyddsförordningen vid behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet begär att konsumenterna ska ges möjlighet att fatta informerade beslut om följderna för deras privatliv när denna nya teknik används och att en rättvis och insynsvänlig behandling ska säkerställas genom att konsumenterna ges lätthanterliga möjligheter att lämna och dra tillbaka sitt samtycke till behandling av deras personuppgifter enligt vad som föreskrivs i dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

39.

Dataskyddsdirektivet för polis- och åklagarmyndigheterna

| 40. | Europaparlamentet oroas av att de dataskyddsregler som används av polis- och åklagarmyndigheter inte alls räcker till för att hålla jämna steg med dessa myndigheters nyligen inrättade befogenheter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera dataskyddsdirektivet för polis- och åklagarmyndigheterna tidigare än vad som föreskrivs i direktivet och att offentliggöra översynen. |
| --- | --- |

40.

Förordningen om integritet och elektronisk kommunikation

| 41. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över medlemsstaternas bristande genomförande av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation (10) mot bakgrund av de ändringar som införts genom dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sin bedömning och inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte har genomfört direktivet om integritet och elektronisk kommunikation på ett korrekt sätt. Parlamentet är mycket oroat över att den flera år försenade reformen av den digitala integriteten leder till ett fragmenterat rättsligt landskap i EU, till skada för både företag och medborgare. Parlamentet påminner om att förordningen om integritet och elektronisk kommunikation (11) har utformats för att komplettera och specificera dataskyddsförordningen samt sammanfaller med dataskyddsförordningens ikraftträdande. Parlamentet understryker att reformen av reglerna för integritet och elektronisk kommunikation inte får leda till att den nuvarande skyddsnivån enligt dataskyddsförordningen och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation sänks. Parlamentet beklagar att det har tagit fyra år för rådet att slutligen inta sin förhandlingsposition om förslaget till förordningen om integritet och elektronisk kommunikation, medan parlamentet intog sin förhandlingsposition i oktober 2017. Parlamentet påminner om betydelsen av att uppgradera reglerna om integritet och elektronisk kommunikation från 2002 och 2009 för att förbättra skyddet av medborgarnas grundläggande rättigheter och rättssäkerheten för företag, som komplement till dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, Europeiska rådet, regeringarna och de nationella parlamenten i medlemsstaterna, Europeiska dataskyddsstyrelsen och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  https://edpb.europa.eu/sites/edpb/files/files/file1/edpb_contributiongdprevaluation _20200218.pdf

(3)  https://edpb.europa.eu/sites/edpb/files/files/file1/19_2019_edpb_written_report _to_libe_en.pdf

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EUT L 281, 23.11.1995, s. 31).

(5)  Domstolens dom av den 6 oktober 2015, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner, C-362/14, ECLI:EU:C:2015:650.

(6)  Domstolens dom av den 16 juli 2020, Data Protection Commissioner mot Facebook Ireland Limited och Maximillian Schrems, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(7)  Domarna i målen C-623/17, Privacy International mot Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs m.fl., C-511/18, La Quadrature du Net m.fl., C-512/18, French Data Network m.fl., och C-520/18, Ordre des barreaux francophones och germanophone m.fl.

(8)  Kommissionens beslut 2010/87/EU av den 5 februari 2010 om standardavtalsklausuler för överföring av personuppgifter till registerförare etablerade i tredjeland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG, ändrat genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2297 av den 16 december 2016 (EUT L 39, 12.2.2010, s. 5).

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (EUT L 119, 4.5.2016, s. 89).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

(11)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv 2002/58/EG (COM(2017)0010).

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/139

---

P9_TA(2021)0112

Rapporter 2019 och 2020 om Albanien

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Albanien (2019/2170(INI))

(2021/C 494/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018, rådets slutsatser av den 18 juni 2019 och Europeiska rådets slutsatser av den 17–18 oktober 2019 om att skjuta upp besluten om inledande av anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018, rådets slutsatser av den 18 juni 2019 och Europeiska rådets slutsatser av den 17–18 oktober 2019 om att skjuta upp besluten om inledande av anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 26 mars 2020 om inledande av anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien, där man ställde sig bakom rådets slutsatser av den 25 mars 2020 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 26 mars 2020 om inledande av anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien, där man ställde sig bakom rådets slutsatser av den 25 mars 2020 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 juni 2003 och Thessalonikiagendan för västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 juni 2003 och Thessalonikiagendan för västra Balkan,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Albania 2019 Report (SWD(2019)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Albania 2019 Report (SWD(2019)0215),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Albania 2020 Report (SWD(2020)0354), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Albania 2020 Report (SWD(2020)0354),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025 (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025 (COM(2020)0608),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315),

| — | med beaktande av toppmötet den 10 november 2020 mellan EU och västra Balkan i Sofia inom ramen för Berlinprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet den 10 november 2020 mellan EU och västra Balkan i Sofia inom ramen för Berlinprocessen,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 26–27 juni 2014, som omfattade ett beslut att bevilja Albanien status som kandidatland för EU-medlemskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 26–27 juni 2014, som omfattade ett beslut att bevilja Albanien status som kandidatland för EU-medlemskap,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om att stärka mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om att stärka mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641),

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna,

| — | med beaktande av Zagrebförklaringen, som man enades om vid toppmötet mellan EU och västra Balkan, som ägde rum via videokonferens den 6 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zagrebförklaringen, som man enades om vid toppmötet mellan EU och västra Balkan, som ägde rum via videokonferens den 6 maj 2020,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 5 september 2019 från valobservatörsuppdraget från ODIHR (kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, OSSE) om de lokala valen i Albanien den 30 juni 2019 samt det gemensamma yttrandet av den 11 december 2020 från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR över ändringarna av Albaniens konstitution den 30 juli 2020 och av vallagen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 5 september 2019 från valobservatörsuppdraget från ODIHR (kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, OSSE) om de lokala valen i Albanien den 30 juni 2019 samt det gemensamma yttrandet av den 11 december 2020 från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR över ändringarna av Albaniens konstitution den 30 juli 2020 och av vallagen,

| — | med beaktande av det årliga arbetsprogrammet för 2021 för parlamentets grupp för demokratistöd och valsamordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det årliga arbetsprogrammet för 2021 för parlamentets grupp för demokratistöd och valsamordning,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (4),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 8 december 2020 av mer än 20 ledamöter i Europaparlamentet om anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 8 december 2020 av mer än 20 ledamöter i Europaparlamentet om anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Albanien,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0041/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0041/2021), och av följande skäl:

| A. | Utvidgning är ett av EU:s mest effektiva utrikespolitiska instrument, eftersom det bidrar till en utbredning av unionens grundläggande värden, som är respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, rättsstaten, fredsbyggande och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Utvidgning är ett av EU:s mest effektiva utrikespolitiska instrument, eftersom det bidrar till en utbredning av unionens grundläggande värden, som är respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, rättsstaten, fredsbyggande och respekt för de mänskliga rättigheterna.

| B. | Albanien har fortsatt att göra oförminskade ansträngningar på sin väg mot EU och uppfyller de flesta av de villkor som EU ställer för att den första regeringskonferensen ska kunna hållas. |
| --- | --- |

B.

Albanien har fortsatt att göra oförminskade ansträngningar på sin väg mot EU och uppfyller de flesta av de villkor som EU ställer för att den första regeringskonferensen ska kunna hållas.

| C. | Rättsstatsprincipen är ett viktigt riktvärde för att bedöma ett kandidatlands framsteg mot anslutning till EU. |
| --- | --- |

C.

Rättsstatsprincipen är ett viktigt riktvärde för att bedöma ett kandidatlands framsteg mot anslutning till EU.

| D. | Albanien måste fortsätta att göra framsteg med att befästa sina demokratiska institutioner och förfaranden, se till att landets rättsliga institutioner fungerar väl, bekämpa korruption och skydda mediefriheten och minoriteternas rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Albanien måste fortsätta att göra framsteg med att befästa sina demokratiska institutioner och förfaranden, se till att landets rättsliga institutioner fungerar väl, bekämpa korruption och skydda mediefriheten och minoriteternas rättigheter.

| E. | Ett konsekvent arbete för att göra centrala reformer i Albanien kräver ett gemensamt engagemang från alla berörda parter. |
| --- | --- |

E.

Ett konsekvent arbete för att göra centrala reformer i Albanien kräver ett gemensamt engagemang från alla berörda parter.

| F. | Utsikten att Albanien ska bli en medlemsstat på grundval av meriter ligger i unionens eget politiska, säkerhetsrelaterade och ekonomiska intresse. Det är kvaliteten på och landets uppslutning bakom de nödvändiga reformerna som bör avgöra tidsplanen för anslutning. |
| --- | --- |

F.

Utsikten att Albanien ska bli en medlemsstat på grundval av meriter ligger i unionens eget politiska, säkerhetsrelaterade och ekonomiska intresse. Det är kvaliteten på och landets uppslutning bakom de nödvändiga reformerna som bör avgöra tidsplanen för anslutning.

| G. | EU-utvidgningen och främjandet av demokrati, rättsstatlighet och välstånd på västra Balkan bidrar till att stärka säkerheten och stabiliteten i regionen, som Albanien är en del av. |
| --- | --- |

G.

EU-utvidgningen och främjandet av demokrati, rättsstatlighet och välstånd på västra Balkan bidrar till att stärka säkerheten och stabiliteten i regionen, som Albanien är en del av.

| H. | Allmänna val kommer att hållas i Albanien den 25 april 2021. OSSE/ODIHR:s rekommendationer har inte genomförts i sin helhet. |
| --- | --- |

H.

Allmänna val kommer att hållas i Albanien den 25 april 2021. OSSE/ODIHR:s rekommendationer har inte genomförts i sin helhet.

| I. | Kommissionen lade fram ett utkast till förhandlingsramar för Albanien den 1 juli 2020. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen lade fram ett utkast till förhandlingsramar för Albanien den 1 juli 2020.

| J. | Den pågående pandemin har tydligt visat att EU och västra Balkan måste fortsätta att ta itu med gemensamma utmaningar tillsammans. |
| --- | --- |

J.

Den pågående pandemin har tydligt visat att EU och västra Balkan måste fortsätta att ta itu med gemensamma utmaningar tillsammans.

| K. | Albanien har ännu inte återhämtat sig från de omfattande skadeverkningarna av jordbävningen den 26 november 2019 och av covid-19-pandemin, och landet behöver stärka sitt civilskydd och sin katastrofberedskap och påskynda förberedelserna för att ansluta sig till unionens civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

K.

Albanien har ännu inte återhämtat sig från de omfattande skadeverkningarna av jordbävningen den 26 november 2019 och av covid-19-pandemin, och landet behöver stärka sitt civilskydd och sin katastrofberedskap och påskynda förberedelserna för att ansluta sig till unionens civilskyddsmekanism.

| L. | EU har mobiliserat bidrag till ett värde av 115 miljoner euro för återanpassning och återuppbyggnad efter jordbävningen som en del av sitt stödåtagande på 400 miljoner euro. |
| --- | --- |

L.

EU har mobiliserat bidrag till ett värde av 115 miljoner euro för återanpassning och återuppbyggnad efter jordbävningen som en del av sitt stödåtagande på 400 miljoner euro.

| M. | Albaniens ekonomi har drabbats hårt av covid-19-pandemin, och åtgärderna för att förhindra virusets spridning har påverkat den nationella budgeten negativt. |
| --- | --- |

M.

Albaniens ekonomi har drabbats hårt av covid-19-pandemin, och åtgärderna för att förhindra virusets spridning har påverkat den nationella budgeten negativt.

| N. | EU har mobiliserat 3,3 miljarder euro för åtgärder mot covid-19-pandemin på västra Balkan, varav 38 miljoner euro i omedelbart stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, 467 miljoner euro för att bygga upp motståndskraften i hälso- och sjukvårdssystemen och mildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av pandemin, 750 miljoner euro i makroekonomiskt stöd, 385 miljoner euro för stöd till och återaktivering av den privata sektorn samt 1,7 miljarder euro i förmånliga lån från Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

N.

EU har mobiliserat 3,3 miljarder euro för åtgärder mot covid-19-pandemin på västra Balkan, varav 38 miljoner euro i omedelbart stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, 467 miljoner euro för att bygga upp motståndskraften i hälso- och sjukvårdssystemen och mildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av pandemin, 750 miljoner euro i makroekonomiskt stöd, 385 miljoner euro för stöd till och återaktivering av den privata sektorn samt 1,7 miljarder euro i förmånliga lån från Europeiska investeringsbanken.

| O. | EU har mobiliserat 51 miljoner euro för att hjälpa Albanien att bekämpa covid-19 och har gjort upp till 180 miljoner euro tillgängligt i makroekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

O.

EU har mobiliserat 51 miljoner euro för att hjälpa Albanien att bekämpa covid-19 och har gjort upp till 180 miljoner euro tillgängligt i makroekonomiskt stöd.

| P. | EU är Albaniens största handelspartner och största givare, och landet har fått 1,25 miljarder euro i föranslutningsstöd sedan 2007. |
| --- | --- |

P.

EU är Albaniens största handelspartner och största givare, och landet har fått 1,25 miljarder euro i föranslutningsstöd sedan 2007.

| Q. | Den ekonomiska planen och investeringsplanen (EIP) för västra Balkan kommer att underlätta regionens långsiktiga återhämtning efter covid-19-pandemin och stödja ekonomisk utveckling och reformer. |
| --- | --- |

Q.

Den ekonomiska planen och investeringsplanen (EIP) för västra Balkan kommer att underlätta regionens långsiktiga återhämtning efter covid-19-pandemin och stödja ekonomisk utveckling och reformer.

| R. | De albanska medborgarna har sedan december 2010 haft rätt till visumfria resor till Schengenområdet. |
| --- | --- |

R.

De albanska medborgarna har sedan december 2010 haft rätt till visumfria resor till Schengenområdet.

| S. | De albanska medborgarna har sedan 2015 kunnat delta i student-, universitets- och ungdomsutbyten inom ramen för programmet Erasmus+. |
| --- | --- |

S.

De albanska medborgarna har sedan 2015 kunnat delta i student-, universitets- och ungdomsutbyten inom ramen för programmet Erasmus+.

| T. | EU håller helhjärtat fast vid sitt stöd till Albaniens strategiska val om integration i EU, baserat på rättsstatliga principer och goda grannförbindelser. |
| --- | --- |

T.

EU håller helhjärtat fast vid sitt stöd till Albaniens strategiska val om integration i EU, baserat på rättsstatliga principer och goda grannförbindelser.

| U. | Albanien är fortfarande en pålitlig utrikespolitisk partner tack vare sina ansträngningar för att främja regionalt samarbete och goda grannförbindelser. |
| --- | --- |

U.

Albanien är fortfarande en pålitlig utrikespolitisk partner tack vare sina ansträngningar för att främja regionalt samarbete och goda grannförbindelser.

1.

Europaparlamentet välkomnar Albaniens tydliga strategiska inriktning på och engagemang för integration i EU, som visar sig i goda grannförbindelser och det fortlöpande genomförandet av anslutningsrelaterade reformer. Parlamentet lovordar i detta avseende Europeiska rådets uttalande av den 26 mars 2020 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien. Parlamentet betonar vikten av integrationsprocessen som en katalysator för reformer och välkomnar det stöd den åtnjuter bland det albanska folket.

2.

Europaparlamentet anser att konferensen om Europas framtid på lämpligt sätt bör inbegripa och aktivt involvera företrädare för Albanien och andra länder på västra Balkan, både på regeringsnivå och på nivån för det civila samhället, däribland unga.

3.

Europaparlamentet stöder sammankallandet av den första regeringskonferensen utan ytterligare dröjsmål, efter att Europeiska rådets villkor uppfyllts till fullo och rådet antagit förhandlingsramarna. Parlamentet påminner om att Albanien har varit ett kandidatland sedan 2014 och att kommissionen sedan 2018 har rekommenderat att anslutningsförhandlingar inleds.

4.

Europaparlamentet påminner om att anslutningsförhandlingarna till sin natur är omskapande, och konstaterar att ett uppfyllande av milstolparna måste återspeglas i framsteg på vägen mot ett EU-medlemskap för att anslutningsprocessen ska bli trovärdig. Parlamentet påminner om att rivaliserande aktörer försöker undergräva ytterligare integration och den politiska stabiliteten i länderna på västra Balkan.

5.

Europaparlamentet anser att utnämningen av chefsförhandlaren och förhandlingsgruppen, jämte antagandet av handlingsplanen för de prioriteringar som fastställdes i rådets slutsatser från mars 2020, är ett tecken på ett tydligt politiskt åtagande att föra EU-integrationsprocessen framåt.

6.

Europaparlamentet betonar att framsteg på vägen mot anslutning enligt den reviderade utvidgningsmetoden är beroende av varaktiga, djupgående och oåterkalleliga reformer på alla grundläggande områden, från rättsstaten och effektivt fungerande demokratiska institutioner och offentlig förvaltning till ekonomin. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att reformera rättsväsendet och trappa upp kampen mot korruption och organiserad brottslighet, vid sidan av goda grannförbindelser och regionalt samarbete.

7.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de albanska myndigheterna att intensifiera sina ansträngningar för att stärka den politiska dialogen och fungerande demokratiska institutioner i landet, samtidigt som man förbättrar klimatet för mediemångfald och det civila samhället.

Fungerande demokratiska institutioner

Fungerande demokratiska institutioner

| 8. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de politiska ledarna i Albanien att skapa ett klimat av tillit genom att öka öppenheten och komma till rätta med bristen på dialog, och uttrycker sin djupa oro över det polariserade politiska klimatet och bristen på hållbart partiöverskridande samarbete, som fortsätter att hämma den demokratiska processen. Parlamentet påminner om vikten av en konstruktiv politisk dialog för att föra reformprocessen framåt och göra ytterligare framsteg mot normalt fungerande demokratiska institutioner i Albanien. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de politiska ledarna i Albanien att skapa ett klimat av tillit genom att öka öppenheten och komma till rätta med bristen på dialog, och uttrycker sin djupa oro över det polariserade politiska klimatet och bristen på hållbart partiöverskridande samarbete, som fortsätter att hämma den demokratiska processen. Parlamentet påminner om vikten av en konstruktiv politisk dialog för att föra reformprocessen framåt och göra ytterligare framsteg mot normalt fungerande demokratiska institutioner i Albanien.

| 9. | Europaparlamentet påminner om de politiska krafternas gemensamma ansvar att gå vidare från ömsesidiga beskyllningar, ensidiga beslut och bojkotter, och i stället bygga vidare på de positiva exemplen på insatser som skapar samförstånd, såsom de som ledde fram till överenskommelsen av den 5 juni 2020 om valreform. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om de politiska krafternas gemensamma ansvar att gå vidare från ömsesidiga beskyllningar, ensidiga beslut och bojkotter, och i stället bygga vidare på de positiva exemplen på insatser som skapar samförstånd, såsom de som ledde fram till överenskommelsen av den 5 juni 2020 om valreform.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens offentliga institutioner att agera på ett transparent sätt och tillämpa god förvaltningssed. Parlamentet betonar vikten av proaktiva åtgärder för att regelbundet och i god tid göra information tillgänglig för det civila samhället, medierna och allmänheten, särskilt när informationen rör frågor av stort allmänintresse, såsom den pågående hälsokrisen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Albaniens offentliga institutioner att agera på ett transparent sätt och tillämpa god förvaltningssed. Parlamentet betonar vikten av proaktiva åtgärder för att regelbundet och i god tid göra information tillgänglig för det civila samhället, medierna och allmänheten, särskilt när informationen rör frågor av stort allmänintresse, såsom den pågående hälsokrisen.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det allmänna valet den 25 april 2021 kommer att bli avgörande för att befästa och förnya landets demokratiska förfaranden och strukturer och för att uppnå en högre nivå av politisk stabilitet. Parlamentet understryker att fria och rättvisa val är grundläggande för integration i EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det allmänna valet den 25 april 2021 kommer att bli avgörande för att befästa och förnya landets demokratiska förfaranden och strukturer och för att uppnå en högre nivå av politisk stabilitet. Parlamentet understryker att fria och rättvisa val är grundläggande för integration i EU.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker oro över påståendena om röstköp, och påminner om att lagföring av sådant är ett av de villkor som rådet fastställde den 25 mars 2020. Parlamentet betonar vikten av att se till att förberedelserna inför parlamentsvalet 2021 äger rum på ett transparent och inkluderande sätt. Parlamentet konstaterar att alla politiska krafter, statliga organ, det civila samhället och medierna har en gemensam skyldighet att se till att valrörelsen blir transparent, trovärdig och objektiv samt fri från desinformation, hot och falska anklagelser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uttrycker oro över påståendena om röstköp, och påminner om att lagföring av sådant är ett av de villkor som rådet fastställde den 25 mars 2020. Parlamentet betonar vikten av att se till att förberedelserna inför parlamentsvalet 2021 äger rum på ett transparent och inkluderande sätt. Parlamentet konstaterar att alla politiska krafter, statliga organ, det civila samhället och medierna har en gemensam skyldighet att se till att valrörelsen blir transparent, trovärdig och objektiv samt fri från desinformation, hot och falska anklagelser.

| 13. | Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra de valreformåtgärder som kodifierades i juli 2020 och som ligger i linje med rekommendationerna från OSSE/ODIHR och Europarådet. Det är viktigt att det gemensamma yttrandet från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR från december 2020 genomförs fullt ut och inom utsatt tid. Parlamentet välkomnar det positiva utfallet av avtalet av den 5 juni 2020, genom vilket vissa av OSSE/ODIHR:s rekommendationer genomförts. Parlamentet konstaterar att man inte lyckats bygga vidare på detta och att ytterligare steg tagits utan brett samförstånd över partigränserna, trots upprepade internationella vädjanden om att invänta Venedigkommissionens yttrande, vilket ledde till att det albanska parlamentet i oktober 2020 antog de omtvistade ändringarna av vallagen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra de valreformåtgärder som kodifierades i juli 2020 och som ligger i linje med rekommendationerna från OSSE/ODIHR och Europarådet. Det är viktigt att det gemensamma yttrandet från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR från december 2020 genomförs fullt ut och inom utsatt tid. Parlamentet välkomnar det positiva utfallet av avtalet av den 5 juni 2020, genom vilket vissa av OSSE/ODIHR:s rekommendationer genomförts. Parlamentet konstaterar att man inte lyckats bygga vidare på detta och att ytterligare steg tagits utan brett samförstånd över partigränserna, trots upprepade internationella vädjanden om att invänta Venedigkommissionens yttrande, vilket ledde till att det albanska parlamentet i oktober 2020 antog de omtvistade ändringarna av vallagen.

| 14. | Europaparlamentet understryker behovet att öka det albanska parlamentets deltagande i EU-integrationsprocessen och att vidareutveckla dess lagstiftnings-, tillsyns- och budgetgranskningskapacitet för att säkerställa rättslig anpassning till EU:s regelverk. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker behovet att öka det albanska parlamentets deltagande i EU-integrationsprocessen och att vidareutveckla dess lagstiftnings-, tillsyns- och budgetgranskningskapacitet för att säkerställa rättslig anpassning till EU:s regelverk.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Albanien att förbättra samordningen inom regeringen, att påskynda decentraliseringen inom ramen för reformen av den territoriella förvaltningen, att främja offentliga samråd på lokal nivå och att påskynda reformen av den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Albanien att förbättra samordningen inom regeringen, att påskynda decentraliseringen inom ramen för reformen av den territoriella förvaltningen, att främja offentliga samråd på lokal nivå och att påskynda reformen av den offentliga förvaltningen.

Rättsstaten

Rättsstaten

| 16. | Europaparlamentet påminner om att det är av yttersta vikt att slå vakt om rättsstaten genom en rättslig översyn och en fast och konsekvent lagföring av korruption på hög nivå. Parlamentet lovordar de framsteg som gjorts i genomförandet av den omfattande reformen av rättsväsendet, understött av den helt nya prövningsprocessen och inrättandet av relevanta institutioner och specialiserade organ, och begär att dessa förfaranden ska gå snabbare för att åstadkomma en konkret övergång till ett ansvarsskyldigt, oberoende och fungerande rättsväsen, vilket är en förutsättning för den första regeringskonferensen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att det är av yttersta vikt att slå vakt om rättsstaten genom en rättslig översyn och en fast och konsekvent lagföring av korruption på hög nivå. Parlamentet lovordar de framsteg som gjorts i genomförandet av den omfattande reformen av rättsväsendet, understött av den helt nya prövningsprocessen och inrättandet av relevanta institutioner och specialiserade organ, och begär att dessa förfaranden ska gå snabbare för att åstadkomma en konkret övergång till ett ansvarsskyldigt, oberoende och fungerande rättsväsen, vilket är en förutsättning för den första regeringskonferensen.

| 17. | Europaparlamentet betonar att Albanien behöver ta ett mer strategiskt grepp på reformen av rättsväsendet för att ta itu med den ökande anhopningen av oavslutade mål. Parlamentet begär att en hög standard för transparens inom rättsväsendet ska säkerställas och att verktyg såsom onlinedatabaser som tidigare varit i drift ska återaktiveras. Parlamentet välkomnar utnämningen av de nya ledamöterna av författningsdomstolen, som gjorde att den kunde börja fungera igen, och uppmanar eftertryckligen de albanska institutionerna att snabbt slutföra utnämningsprocessen och därmed återupprätta författningsdomstolens förmåga att fungera fullt ut och effektivt. Parlamentet betonar behovet att se till att appellationsdomstolen fortsätter att fungera och har tillräckligt med personal. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att Albanien behöver ta ett mer strategiskt grepp på reformen av rättsväsendet för att ta itu med den ökande anhopningen av oavslutade mål. Parlamentet begär att en hög standard för transparens inom rättsväsendet ska säkerställas och att verktyg såsom onlinedatabaser som tidigare varit i drift ska återaktiveras. Parlamentet välkomnar utnämningen av de nya ledamöterna av författningsdomstolen, som gjorde att den kunde börja fungera igen, och uppmanar eftertryckligen de albanska institutionerna att snabbt slutföra utnämningsprocessen och därmed återupprätta författningsdomstolens förmåga att fungera fullt ut och effektivt. Parlamentet betonar behovet att se till att appellationsdomstolen fortsätter att fungera och har tillräckligt med personal.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att Högsta domstolen delvis har återfått sin funktionsförmåga och har granskat tillåtligheten av mer än tusen mål, och uppmuntrar den att göra ytterligare framsteg med utnämningen av fler domare, så att den kan fungera fullt ut och drastiskt minska den ohållbara anhopningen av oavgjorda mål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att Högsta domstolen delvis har återfått sin funktionsförmåga och har granskat tillåtligheten av mer än tusen mål, och uppmuntrar den att göra ytterligare framsteg med utnämningen av fler domare, så att den kan fungera fullt ut och drastiskt minska den ohållbara anhopningen av oavgjorda mål.

| 19. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att den nationella utredningsbyrån har inrättats, att dess direktör utför sina uppgifter och att rekrytering av utredningspersonal pågår. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att den nationella utredningsbyrån har inrättats, att dess direktör utför sina uppgifter och att rekrytering av utredningspersonal pågår.

| 20. | Europaparlamentet betonar att Albanien måste bekämpa korruption på alla nivåer i samhället, staten och förvaltningen. Parlamentet är bekymrat över den befintliga praxis som innebär att den statliga polisen tillåts ta emot privata donationer och sponsring. Parlamentet noterar med oro att anklagelserna om korruption fortsätter att undergräva allmänhetens förtroende för regeringen och för de demokratiska institutionerna i allmänhet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att Albanien måste bekämpa korruption på alla nivåer i samhället, staten och förvaltningen. Parlamentet är bekymrat över den befintliga praxis som innebär att den statliga polisen tillåts ta emot privata donationer och sponsring. Parlamentet noterar med oro att anklagelserna om korruption fortsätter att undergräva allmänhetens förtroende för regeringen och för de demokratiska institutionerna i allmänhet.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att se till att institutioner inom rättsväsen, brottsbekämpning och korruptionsbekämpning fungerar effektivt och samarbetar och är ekonomiskt och operativt oberoende, genom att de får tillräckliga finansiella, tekniska och mänskliga resurser. Parlamentet understryker vikten av att uppnå konkreta resultat i form av oberoende och opartiska utredningar som leder till framgångsrik lagföring av högprofilerade brott, inklusive korruption. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att se till att institutioner inom rättsväsen, brottsbekämpning och korruptionsbekämpning fungerar effektivt och samarbetar och är ekonomiskt och operativt oberoende, genom att de får tillräckliga finansiella, tekniska och mänskliga resurser. Parlamentet understryker vikten av att uppnå konkreta resultat i form av oberoende och opartiska utredningar som leder till framgångsrik lagföring av högprofilerade brott, inklusive korruption.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av korruptionsbekämpande organ och noterar de framsteg som gjorts när det gäller lagstiftningen mot korruption. Parlamentet konstaterar att det nyinrättade särskilda organet mot korruption och organiserad brottslighet (SPAK) genomför ingående utredningar och att domstolarna för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet väcker åtal. Deras oberoende måste upprätthållas för att straffrihet och korruption på hög nivå ska kunna bekämpas effektivt och proaktivt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av korruptionsbekämpande organ och noterar de framsteg som gjorts när det gäller lagstiftningen mot korruption. Parlamentet konstaterar att det nyinrättade särskilda organet mot korruption och organiserad brottslighet (SPAK) genomför ingående utredningar och att domstolarna för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet väcker åtal. Deras oberoende måste upprätthållas för att straffrihet och korruption på hög nivå ska kunna bekämpas effektivt och proaktivt.

| 23. | Europaparlamentet begär att konkreta integritetsplaner snabbt antas och genomförs inom alla ministerier, i enlighet med den sektorsövergripande strategin mot korruption och handlingsplanen för dess genomförande. Transparensen och övervakningen av finansieringen av politiska partier enligt den ändrade lagen om finansiering av politiska partier behöver bli bättre. Det är viktigt att rekommendationerna från Albaniens högsta statliga revisionsorgan genomförs i praktiken. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet begär att konkreta integritetsplaner snabbt antas och genomförs inom alla ministerier, i enlighet med den sektorsövergripande strategin mot korruption och handlingsplanen för dess genomförande. Transparensen och övervakningen av finansieringen av politiska partier enligt den ändrade lagen om finansiering av politiska partier behöver bli bättre. Det är viktigt att rekommendationerna från Albaniens högsta statliga revisionsorgan genomförs i praktiken.

| 24. | Europaparlamentet noterar ökningen av proaktiva utredningar, åtal och slutliga fällande domar mot olaglig förmögenhet och penningtvätt, som leder till att tillgångar som härrör från brott systematiskt fryses och beslagtas, och efterlyser förstärkt lagföring och slutliga fällande domar i dessa mål, i enlighet med principerna om rättsväsendets oberoende, ett korrekt rättsförfarande och rättvisa rättegångar. Parlamentet understryker de omfattande problemen med penningtvätt, särskilt inom bygg- och fastighetssektorerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar ökningen av proaktiva utredningar, åtal och slutliga fällande domar mot olaglig förmögenhet och penningtvätt, som leder till att tillgångar som härrör från brott systematiskt fryses och beslagtas, och efterlyser förstärkt lagföring och slutliga fällande domar i dessa mål, i enlighet med principerna om rättsväsendets oberoende, ett korrekt rättsförfarande och rättvisa rättegångar. Parlamentet understryker de omfattande problemen med penningtvätt, särskilt inom bygg- och fastighetssektorerna.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar de steg som tagits för att förbättra lagstiftningen och mekanismerna för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, och efterlyser ytterligare åtgärder som syftar till att snabbt genomföra handlingsplanen från arbetsgruppen för finansiella åtgärder, i synnerhet för att minska den informella ekonomins storlek. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar de steg som tagits för att förbättra lagstiftningen och mekanismerna för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, och efterlyser ytterligare åtgärder som syftar till att snabbt genomföra handlingsplanen från arbetsgruppen för finansiella åtgärder, i synnerhet för att minska den informella ekonomins storlek.

| 26. | Europaparlamentet understryker vikten av att Albanien fortsätter att göra ansträngningar och systemförbättringar när det gäller kampen mot handeln med människor, skjutvapen och förfalskade varor, vid sidan av hoten från it-brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker vikten av att Albanien fortsätter att göra ansträngningar och systemförbättringar när det gäller kampen mot handeln med människor, skjutvapen och förfalskade varor, vid sidan av hoten från it-brottslighet och terrorism.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar Albanien att ytterligare trappa upp sina omfattande och kraftfulla insatser för att upplösa lokala och internationella kriminella nätverk och stoppa produktionen av och handeln med narkotika genom att bygga vidare på de betydande ansträngningar som landet har gjort under de senaste åren. Parlamentet välkomnar landets ökade samarbete med Europol och EU-medlemsstaternas brottsbekämpande institutioner, vilket har lett till ett antal framgångsrika storskaliga brottsbekämpande insatser, bland annat genom ett exemplariskt samarbete mellan de albanska och italienska myndigheterna under överinseende av den gemensamma utredningsgruppen. De albanska myndigheterna uppmuntras att skyndsamt slutföra utstationeringen av en albansk sambandsåklagare vid Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust). Parlamentet rekommenderar Albanien att anta en ny strategi och handlingsplan mot narkotika för att bland annat täppa till luckorna i lagstiftningen om narkotikaprekursorer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar Albanien att ytterligare trappa upp sina omfattande och kraftfulla insatser för att upplösa lokala och internationella kriminella nätverk och stoppa produktionen av och handeln med narkotika genom att bygga vidare på de betydande ansträngningar som landet har gjort under de senaste åren. Parlamentet välkomnar landets ökade samarbete med Europol och EU-medlemsstaternas brottsbekämpande institutioner, vilket har lett till ett antal framgångsrika storskaliga brottsbekämpande insatser, bland annat genom ett exemplariskt samarbete mellan de albanska och italienska myndigheterna under överinseende av den gemensamma utredningsgruppen. De albanska myndigheterna uppmuntras att skyndsamt slutföra utstationeringen av en albansk sambandsåklagare vid Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust). Parlamentet rekommenderar Albanien att anta en ny strategi och handlingsplan mot narkotika för att bland annat täppa till luckorna i lagstiftningen om narkotikaprekursorer.

Grundläggande rättigheter

Grundläggande rättigheter

| 28. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för en inkluderande politik och efterlyser framsteg med att anta åtgärder som effektivt skyddar alla människors grundläggande fri- och rättigheter, med särskilt fokus på kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning, etniska minoriteter och hbtqi+-personer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för en inkluderande politik och efterlyser framsteg med att anta åtgärder som effektivt skyddar alla människors grundläggande fri- och rättigheter, med särskilt fokus på kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning, etniska minoriteter och hbtqi+-personer.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens utnämning av en observatör till Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), och uppmuntrar myndigheterna att dra full nytta av byråns expertis för att anpassa Albaniens lagstiftning och praxis till EU:s regelverk och normer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar Albaniens utnämning av en observatör till Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), och uppmuntrar myndigheterna att dra full nytta av byråns expertis för att anpassa Albaniens lagstiftning och praxis till EU:s regelverk och normer.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar uppdateringen av landets antidiskrimineringslagstiftning och uppmanar myndigheterna att intensifiera insatserna för att upprätta en gedigen rättspraxis mot diskriminering. Myndigheterna uppmanas kraftfullt att se till att hatpropaganda och hatbrott, inbegripet antisemitism, förebyggs och lagförs på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar uppdateringen av landets antidiskrimineringslagstiftning och uppmanar myndigheterna att intensifiera insatserna för att upprätta en gedigen rättspraxis mot diskriminering. Myndigheterna uppmanas kraftfullt att se till att hatpropaganda och hatbrott, inbegripet antisemitism, förebyggs och lagförs på ett effektivt sätt.

| 31. | Europaparlamentet noterar att Albaniens nationella handlingsplan för hbti-frågor för perioden 2016–2020 har löpt ut, och uppmanar regeringen att utarbeta en ny handlingsplan genom ett öppet och inkluderande samråd med det civila samhället och se till att tillräckliga resurser avsätts för genomförandet av detta. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att verka för social acceptans av hbtqi+-personer, som fortfarande regelbundet möts av diskriminering och hatpropaganda. Parlamentet välkomnar beslutet att avskaffa den oacceptabla ”konverteringsterapin”, vilket stärker rätten till könsidentitet och könsuttryck. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att Albaniens nationella handlingsplan för hbti-frågor för perioden 2016–2020 har löpt ut, och uppmanar regeringen att utarbeta en ny handlingsplan genom ett öppet och inkluderande samråd med det civila samhället och se till att tillräckliga resurser avsätts för genomförandet av detta. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att verka för social acceptans av hbtqi+-personer, som fortfarande regelbundet möts av diskriminering och hatpropaganda. Parlamentet välkomnar beslutet att avskaffa den oacceptabla ”konverteringsterapin”, vilket stärker rätten till könsidentitet och könsuttryck.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att se till att relevanta organ, såsom kontoren för ombudsmannen, kommissarien för bekämpning av diskriminering och kommissarien för rätten till information och uppgiftsskydd får tillräckliga mänskliga, tekniska och finansiella resurser och att deras respektive rekommendationer genomförs systematiskt. Parlamentet betonar att endast personer vars oberoende och professionalism inte kan ifrågasättas bör rekryteras till dessa kontor. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att se till att relevanta organ, såsom kontoren för ombudsmannen, kommissarien för bekämpning av diskriminering och kommissarien för rätten till information och uppgiftsskydd får tillräckliga mänskliga, tekniska och finansiella resurser och att deras respektive rekommendationer genomförs systematiskt. Parlamentet betonar att endast personer vars oberoende och professionalism inte kan ifrågasättas bör rekryteras till dessa kontor.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser en verkningsfull mekanism för förebyggande av könsrelaterat våld, inbegripet trakasserier, våld i hemmet och våld mot barn, vilket har förvärrats av covid-19-pandemin, och för skydd och stöd till offren, i kombination med en verkningsfull och effektiv lagföring av förövarna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser en verkningsfull mekanism för förebyggande av könsrelaterat våld, inbegripet trakasserier, våld i hemmet och våld mot barn, vilket har förvärrats av covid-19-pandemin, och för skydd och stöd till offren, i kombination med en verkningsfull och effektiv lagföring av förövarna.

| 34. | Europaparlamentet påminner Albanien om att det har begärt att icke-diskriminerande tillgång till offentliga tjänster ska säkerställas och ytterligare förbättringar göras när det gäller utbildning, sysselsättning och levnads- och hälsovillkor för personer med funktionsnedsättning samt romer, egyptier och andra etniska minoriteter. Parlamentet välkomnar Poznanförklaringen från 2019 om integrering av romer inom ramen för EU:s utvidgningsprocess. Myndigheterna uppmanas kraftfullt att främja politiken för integrering av romer i linje med EU:s strategiska ram för romer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner Albanien om att det har begärt att icke-diskriminerande tillgång till offentliga tjänster ska säkerställas och ytterligare förbättringar göras när det gäller utbildning, sysselsättning och levnads- och hälsovillkor för personer med funktionsnedsättning samt romer, egyptier och andra etniska minoriteter. Parlamentet välkomnar Poznanförklaringen från 2019 om integrering av romer inom ramen för EU:s utvidgningsprocess. Myndigheterna uppmanas kraftfullt att främja politiken för integrering av romer i linje med EU:s strategiska ram för romer.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Albanien att snabbt anta de fem återstående förordningarna för att säkerställa ett fullständigt genomförande av 2017 års ramlag om skydd av nationella minoriteter och den därmed sammanhängande rätten till självidentifiering, rätten till användning av minoritetsspråk där det är nödvändigt på lokal administrativ nivå samt rätten till samutbildning på minoritetsspråk. Parlamentet uppmanar Albanien att skydda och främja sina nationella minoriteters kulturarv, språk och traditioner och att ge utrymme för minoritetsspråk i statliga och lokala medier. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Albanien att snabbt anta de fem återstående förordningarna för att säkerställa ett fullständigt genomförande av 2017 års ramlag om skydd av nationella minoriteter och den därmed sammanhängande rätten till självidentifiering, rätten till användning av minoritetsspråk där det är nödvändigt på lokal administrativ nivå samt rätten till samutbildning på minoritetsspråk. Parlamentet uppmanar Albanien att skydda och främja sina nationella minoriteters kulturarv, språk och traditioner och att ge utrymme för minoritetsspråk i statliga och lokala medier.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang antagandet av lagen om den folkräkning som ska genomföras under hösten 2021, och uppmanar Albanien att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra den på ett effektivt sätt, bland annat genom att utarbeta det frågeformulär och den handbok som omfattar alla erkända minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang antagandet av lagen om den folkräkning som ska genomföras under hösten 2021, och uppmanar Albanien att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra den på ett effektivt sätt, bland annat genom att utarbeta det frågeformulär och den handbok som omfattar alla erkända minoritetsgrupper.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar Albanien att se till att minoritetsgrupper har lika möjligheter och tillräcklig representation i det politiska livet, den offentliga förvaltningen och rättsväsendet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar Albanien att se till att minoritetsgrupper har lika möjligheter och tillräcklig representation i det politiska livet, den offentliga förvaltningen och rättsväsendet.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar Albanien att göra ytterligare framsteg med åtgärder för att befästa rätten till registrering och återlämnande av samt ersättning för egendom, genomföra lagen om övergångsförfaranden för äganderätt – främst genom att på ett transparent sätt driva på processen för egendomsregistrering – samt slutföra den övergripande jordreformen, även i minoritetsområden. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar Albanien att göra ytterligare framsteg med åtgärder för att befästa rätten till registrering och återlämnande av samt ersättning för egendom, genomföra lagen om övergångsförfaranden för äganderätt – främst genom att på ett transparent sätt driva på processen för egendomsregistrering – samt slutföra den övergripande jordreformen, även i minoritetsområden.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens ansträngningar för att främja tolerans och interreligiös sammanhållning och få bukt med fördomar och diskriminering, inbegripet antisemitism, så som bekräftas av parlamentets godkännande av den definition av antisemitism som tagits fram av den internationella alliansen för minnet av förintelsen, vilket gör Albanien till det första landet med muslimsk majoritet som godtar formuleringen. Parlamentet efterlyser fortsatta insatser för att säkerställa respekt för yttrandefriheten och tros- och religionsfriheten. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar Albaniens ansträngningar för att främja tolerans och interreligiös sammanhållning och få bukt med fördomar och diskriminering, inbegripet antisemitism, så som bekräftas av parlamentets godkännande av den definition av antisemitism som tagits fram av den internationella alliansen för minnet av förintelsen, vilket gör Albanien till det första landet med muslimsk majoritet som godtar formuleringen. Parlamentet efterlyser fortsatta insatser för att säkerställa respekt för yttrandefriheten och tros- och religionsfriheten.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att säkerställa mötesfriheten som en grundläggande rättighet, med respekt för proportionalitetsprincipen, även under undantagstillstånd eller naturkatastroftillstånd. Parlamentet betonar ombudsmannens rekommendationer i detta avseende. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att säkerställa mötesfriheten som en grundläggande rättighet, med respekt för proportionalitetsprincipen, även under undantagstillstånd eller naturkatastroftillstånd. Parlamentet betonar ombudsmannens rekommendationer i detta avseende.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att ta itu med anklagelser om polisövergrepp och att utreda och lagföra oproportionerlig våldsanvändning, även i samband med covid-19-pandemin. Parlamentet påminner om att misshandeln av misstänkta och fångar måste upphöra. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att ta itu med anklagelser om polisövergrepp och att utreda och lagföra oproportionerlig våldsanvändning, även i samband med covid-19-pandemin. Parlamentet påminner om att misshandeln av misstänkta och fångar måste upphöra.

| 42. | Europaparlamentet påminner om myndigheternas skyldighet att säkerställa ett korrekt rättsförfarande för asylsökande i enlighet med Albaniens internationella åtaganden och att på lämpligt sätt tillgodose flyktingars, asylsökandes och migranters behov, samtidigt som man ökar beredskapen för potentiella ökningar av migrationsströmmarna och stärker samarbetet med medlemsstaternas myndigheter. Parlamentet efterlyser ökad kapacitet att behandla asylansökningar och handlägga utredningar om rapporterade fall av överträdelser vid återvändandeförfaranden, däribland kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om myndigheternas skyldighet att säkerställa ett korrekt rättsförfarande för asylsökande i enlighet med Albaniens internationella åtaganden och att på lämpligt sätt tillgodose flyktingars, asylsökandes och migranters behov, samtidigt som man ökar beredskapen för potentiella ökningar av migrationsströmmarna och stärker samarbetet med medlemsstaternas myndigheter. Parlamentet efterlyser ökad kapacitet att behandla asylansökningar och handlägga utredningar om rapporterade fall av överträdelser vid återvändandeförfaranden, däribland kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| 43. | Europaparlamentet betonar att gränsskydd och förebyggande av gränsöverskridande brottslighet måste prioriteras och genomföras med full respekt för de grundläggande rättigheter som stadgas i tillämpliga internationella och regionala lagar och principer. Parlamentet välkomnar lanseringen av den första fullvärdiga gemensamma insatsen med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) utanför EU. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att gränsskydd och förebyggande av gränsöverskridande brottslighet måste prioriteras och genomföras med full respekt för de grundläggande rättigheter som stadgas i tillämpliga internationella och regionala lagar och principer. Parlamentet välkomnar lanseringen av den första fullvärdiga gemensamma insatsen med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) utanför EU.

| 44. | Europaparlamentet understryker att Albaniens bidrag till skyddet av EU:s yttre gränser är av avgörande betydelse, och uppmanar EU att intensifiera sitt stöd till gränsskydd i regionen och att stödja behoven hos de albanska myndigheter som hanterar flyktingar, asylsökande och migranter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker att Albaniens bidrag till skyddet av EU:s yttre gränser är av avgörande betydelse, och uppmanar EU att intensifiera sitt stöd till gränsskydd i regionen och att stödja behoven hos de albanska myndigheter som hanterar flyktingar, asylsökande och migranter.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar de albanska myndigheternas pågående insatser och uppmanar dem eftertryckligen att inta en kraftfull hållning när det gäller att förhindra, utreda, lagföra och bestraffa människohandel och utnyttjandet av dess offer, inbegripet barn och andra utsatta grupper, att utöka antalet återanpassningsinsatser och att säkerställa vittnesskydd. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar de albanska myndigheternas pågående insatser och uppmanar dem eftertryckligen att inta en kraftfull hållning när det gäller att förhindra, utreda, lagföra och bestraffa människohandel och utnyttjandet av dess offer, inbegripet barn och andra utsatta grupper, att utöka antalet återanpassningsinsatser och att säkerställa vittnesskydd.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar de pågående åtgärderna och efterlyser ytterligare framsteg med att avsevärt minska irreguljär migration och antalet ogrundade asylansökningar från albanska medborgare, inbegripet ensamkommande barn, i EU:s medlemsstater. Parlamentet konstaterar att Albanien fortsätter att uppfylla riktmärkena för viseringsliberalisering. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar de pågående åtgärderna och efterlyser ytterligare framsteg med att avsevärt minska irreguljär migration och antalet ogrundade asylansökningar från albanska medborgare, inbegripet ensamkommande barn, i EU:s medlemsstater. Parlamentet konstaterar att Albanien fortsätter att uppfylla riktmärkena för viseringsliberalisering.

Det civila samhället och medierna

Det civila samhället och medierna

| 47. | Europaparlamentet understryker att klimatet för det civila samhällets funktion i Albanien måste bli bättre, och uppmanar kraftfullt myndigheterna att säkerställa meningsfulla och representativa samråd i god tid under hela beslutsprocessen på olika förvaltningsnivåer och att förbättra de rättsliga och skattemässiga ramarna och därigenom stärka den icke-statliga sektorns finansiella hållbarhet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att klimatet för det civila samhällets funktion i Albanien måste bli bättre, och uppmanar kraftfullt myndigheterna att säkerställa meningsfulla och representativa samråd i god tid under hela beslutsprocessen på olika förvaltningsnivåer och att förbättra de rättsliga och skattemässiga ramarna och därigenom stärka den icke-statliga sektorns finansiella hållbarhet.

| 48. | Europaparlamentet betonar vikten av att det civila samhällets organisationer deltar i regelbundna samråd om hur samhället fungerar, vilket gör det möjligt för medborgarna att delta i landets angelägenheter. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar vikten av att det civila samhällets organisationer deltar i regelbundna samråd om hur samhället fungerar, vilket gör det möjligt för medborgarna att delta i landets angelägenheter.

| 49. | Europaparlamentet betonar behovet att förbättra villkoren och skapa en miljö som främjar ansvarsskyldighet och granskning av offentliga institutioner, särskilt genom samarbete med det civila samhället och journalister, genom att säkerställa tillgång till rättslig prövning och rättssäkerhet. Parlamentet är mycket oroat över de illavarslande anklagelserna om den utbredda användningen av desinformation mot undersökande journalister, aktivister i det civila samhället och andra som försöker ställa mäktiga aktörer till svars. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar behovet att förbättra villkoren och skapa en miljö som främjar ansvarsskyldighet och granskning av offentliga institutioner, särskilt genom samarbete med det civila samhället och journalister, genom att säkerställa tillgång till rättslig prövning och rättssäkerhet. Parlamentet är mycket oroat över de illavarslande anklagelserna om den utbredda användningen av desinformation mot undersökande journalister, aktivister i det civila samhället och andra som försöker ställa mäktiga aktörer till svars.

| 50. | Europaparlamentet noterar med oro bristen på framsteg i fråga om yttrandefriheten och hindren för välfungerande oberoende medier. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet noterar med oro bristen på framsteg i fråga om yttrandefriheten och hindren för välfungerande oberoende medier.

| 51. | Europaparlamentet påminner om vikten av kvalitetsjournalistik och ökad mediekompetens för att säkerställa en fungerande demokrati i Albanien och bekämpa desinformation, hatpropaganda och falska nyheter. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att förbättra samordningen och ta itu med desinformation och hybridhot som syftar till att undergräva EU-perspektivet, genom att på ett mer strategiskt sätt understryka EU:s relevans för invånarna på västra Balkan. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas vidare eftertryckligen att arbeta för inrättandet av ett kompetenscentrum med fokus på Balkan för att motverka desinformation. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påminner om vikten av kvalitetsjournalistik och ökad mediekompetens för att säkerställa en fungerande demokrati i Albanien och bekämpa desinformation, hatpropaganda och falska nyheter. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att förbättra samordningen och ta itu med desinformation och hybridhot som syftar till att undergräva EU-perspektivet, genom att på ett mer strategiskt sätt understryka EU:s relevans för invånarna på västra Balkan. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas vidare eftertryckligen att arbeta för inrättandet av ett kompetenscentrum med fokus på Balkan för att motverka desinformation.

| 52. | Europaparlamentet efterlyser initiativ till förmån för ett medieklimat som är fritt från yttre påverkan och som gynnar ett professionellt mediebeteende, även när det gäller undersökande journalistik. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet efterlyser initiativ till förmån för ett medieklimat som är fritt från yttre påverkan och som gynnar ett professionellt mediebeteende, även när det gäller undersökande journalistik.

| 53. | Europaparlamentet understryker behovet att stärka självreglering, etiska normer, oberoende, opartiskhet, finansiell hållbarhet och rapporteringskvalitet i offentliga och privata medier, liksom att öka insynen i medieägandet, finansieringen och den offentliga annonseringen. Parlamentet efterlyser åtgärder som säkerställer insyn i medieägandet av programföretag. Arbetsvillkoren och de sociala villkoren för yrkesverksamma inom mediebranschen behöver förbättras för att kvalitetsjournalistik ska kunna säkerställas. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker behovet att stärka självreglering, etiska normer, oberoende, opartiskhet, finansiell hållbarhet och rapporteringskvalitet i offentliga och privata medier, liksom att öka insynen i medieägandet, finansieringen och den offentliga annonseringen. Parlamentet efterlyser åtgärder som säkerställer insyn i medieägandet av programföretag. Arbetsvillkoren och de sociala villkoren för yrkesverksamma inom mediebranschen behöver förbättras för att kvalitetsjournalistik ska kunna säkerställas.

| 54. | Europaparlamentet fördömer våldet, hotelserna, smutskastningskampanjerna och de indirekta politiska och ekonomiska påtryckningarna mot journalister, som drabbar mediefriheten hårt, leder till självcensur och allvarligt undergräver insatserna för att avslöja brottslighet och korruption. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inleda en utredning av den senaste vågen av våld och omotiverade frihetsberövanden av journalister och att omedelbart reagera på anklagelser om att reportrar utsatts för våld av polisen, även under frihetsberövandet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet fördömer våldet, hotelserna, smutskastningskampanjerna och de indirekta politiska och ekonomiska påtryckningarna mot journalister, som drabbar mediefriheten hårt, leder till självcensur och allvarligt undergräver insatserna för att avslöja brottslighet och korruption. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inleda en utredning av den senaste vågen av våld och omotiverade frihetsberövanden av journalister och att omedelbart reagera på anklagelser om att reportrar utsatts för våld av polisen, även under frihetsberövandet.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar myndigheternas utfästelse att dra tillbaka de föreslagna utkasten till ändringar av medielagen och att fullt ut genomföra Venedigkommissionens rekommendationer av den 19 juni 2020 avseende alla framtida förslag. Parlamentet upprepar sin oro över de åtgärder som ursprungligen föreslogs inom ramen för det så kallade paketet mot förtal, och konstaterar att varje översyn av medie- och kommunikationslagarna bör ske på ett transparent och inkluderande sätt, så att det civila samhällets röster och åsikter hörs, i syfte att förbättra mediefriheten och arbetsmiljön för oberoende journalister. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar myndigheternas utfästelse att dra tillbaka de föreslagna utkasten till ändringar av medielagen och att fullt ut genomföra Venedigkommissionens rekommendationer av den 19 juni 2020 avseende alla framtida förslag. Parlamentet upprepar sin oro över de åtgärder som ursprungligen föreslogs inom ramen för det så kallade paketet mot förtal, och konstaterar att varje översyn av medie- och kommunikationslagarna bör ske på ett transparent och inkluderande sätt, så att det civila samhällets röster och åsikter hörs, i syfte att förbättra mediefriheten och arbetsmiljön för oberoende journalister.

Socioekonomiska reformer

Socioekonomiska reformer

| 56. | Europaparlamentet uppmuntrar Albaniens regering att prioritera åtgärder som syftar till att mildra covid-19-pandemins hälsomässiga och socioekonomiska konsekvenser, med särskild hänsyn till marginaliserade och utsatta grupper som romer, egyptier, hbtqi+-personer, personer med funktionsnedsättning samt ensamstående föräldrar, och samtidigt vidta ytterligare åtgärder för att stärka diversifieringen, konkurrenskraften och digitaliseringen, öka den sociala dialogens representativitet och få bukt med den utbredda informella ekonomin. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmuntrar Albaniens regering att prioritera åtgärder som syftar till att mildra covid-19-pandemins hälsomässiga och socioekonomiska konsekvenser, med särskild hänsyn till marginaliserade och utsatta grupper som romer, egyptier, hbtqi+-personer, personer med funktionsnedsättning samt ensamstående föräldrar, och samtidigt vidta ytterligare åtgärder för att stärka diversifieringen, konkurrenskraften och digitaliseringen, öka den sociala dialogens representativitet och få bukt med den utbredda informella ekonomin.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att en hållbar tillväxt är beroende av att den utbredda korruptionen utrotas, att öppenheten, rättssäkerheten och effektiviteten förbättras, att rättvis konkurrens råder och att de administrativa förfarandena förenklas. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påminner om att en hållbar tillväxt är beroende av att den utbredda korruptionen utrotas, att öppenheten, rättssäkerheten och effektiviteten förbättras, att rättvis konkurrens råder och att de administrativa förfarandena förenklas.

| 58. | Europaparlamentet uppmuntrar de albanska myndigheterna att stärka det sociala skyddsnätet och förbättra tillgången till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, särskilt för utsatta grupper, i syfte att minska risken för fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmuntrar de albanska myndigheterna att stärka det sociala skyddsnätet och förbättra tillgången till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, särskilt för utsatta grupper, i syfte att minska risken för fattigdom och social utestängning.

| 59. | Europaparlamentet efterlyser intensifierade konkreta åtgärder för att hantera den demografiska nedgången och kompetensflykten genom en aktiv arbetsmarknadspolitik som gör att kompetensglappet och långtidsarbetslösheten minskar, särskilt bland ungdomar och de mest marginaliserade grupperna. Det är viktigt att skapa hållbara långsiktiga arbetstillfällen för ungdomar genom att främja tillgänglig och inkluderande utbildning av god kvalitet och lösa bostadsproblemen. Parlamentet uppmanar den albanska regeringen att förbättra tillgången till internet till överkomliga priser, även inom skolundervisningen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet efterlyser intensifierade konkreta åtgärder för att hantera den demografiska nedgången och kompetensflykten genom en aktiv arbetsmarknadspolitik som gör att kompetensglappet och långtidsarbetslösheten minskar, särskilt bland ungdomar och de mest marginaliserade grupperna. Det är viktigt att skapa hållbara långsiktiga arbetstillfällen för ungdomar genom att främja tillgänglig och inkluderande utbildning av god kvalitet och lösa bostadsproblemen. Parlamentet uppmanar den albanska regeringen att förbättra tillgången till internet till överkomliga priser, även inom skolundervisningen.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar de positiva tendenserna när det gäller kvinnors deltagande i politiken, och efterlyser ytterligare åtgärder för att ta itu med den ojämna könsfördelningen, lönegapet mellan könen och diskriminering på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar de positiva tendenserna när det gäller kvinnors deltagande i politiken, och efterlyser ytterligare åtgärder för att ta itu med den ojämna könsfördelningen, lönegapet mellan könen och diskriminering på arbetsplatsen.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna eftertryckligen att öka sina ansträngningar för att avskaffa barnarbete i hela den informella sektorn och att stärka lagföringen av utnyttjande av barn. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna eftertryckligen att öka sina ansträngningar för att avskaffa barnarbete i hela den informella sektorn och att stärka lagföringen av utnyttjande av barn.

| 62. | Europaparlamentet betonar att synligheten för och kommunikationen om EU-stöd och unionsfinansiering i Albanien behöver bli bättre. Parlamentet påminner i detta sammanhang om resultatbonusen inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd till Nordmakedonien och Albanien, och särskilt det betydande stöd som EU har gett västra Balkan för att bekämpa covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att synligheten för och kommunikationen om EU-stöd och unionsfinansiering i Albanien behöver bli bättre. Parlamentet påminner i detta sammanhang om resultatbonusen inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd till Nordmakedonien och Albanien, och särskilt det betydande stöd som EU har gett västra Balkan för att bekämpa covid-19-pandemin.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att investera mer strategiskt på västra Balkan genom en särskild ekonomisk plan och investeringsplan (EIP). Parlamentet betonar att alla investeringar måste ligga i linje med målen i Parisavtalet och EU:s mål om utfasning av fossila bränslen. Parlamentet erkänner betydelsen av EIP för att stödja hållbar konnektivitet, mänskligt kapital, konkurrenskraft och tillväxt för alla samt för att stärka det regionala och gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet efterlyser adekvat samfinansiering och ytterligare förbättringar av EU-finansieringens transparens och synlighet. I Albaniens fall är det nödvändigt att inrikta finansieringen på den pågående övergången till demokrati och kampen mot den demografiska nedgången och kompetensflykten. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att investera mer strategiskt på västra Balkan genom en särskild ekonomisk plan och investeringsplan (EIP). Parlamentet betonar att alla investeringar måste ligga i linje med målen i Parisavtalet och EU:s mål om utfasning av fossila bränslen. Parlamentet erkänner betydelsen av EIP för att stödja hållbar konnektivitet, mänskligt kapital, konkurrenskraft och tillväxt för alla samt för att stärka det regionala och gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet efterlyser adekvat samfinansiering och ytterligare förbättringar av EU-finansieringens transparens och synlighet. I Albaniens fall är det nödvändigt att inrikta finansieringen på den pågående övergången till demokrati och kampen mot den demografiska nedgången och kompetensflykten.

Miljö, energi och transport

Miljö, energi och transport

| 64. | Europaparlamentet påminner om att det fortfarande krävs betydande insatser för att uppnå målen rörande energieffektivitet, försörjningstrygghet, utsläppsminskningar och förnybar energi samt diversifiering av denna genom en omställning till hållbar energi, uppvärmning och transport. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påminner om att det fortfarande krävs betydande insatser för att uppnå målen rörande energieffektivitet, försörjningstrygghet, utsläppsminskningar och förnybar energi samt diversifiering av denna genom en omställning till hållbar energi, uppvärmning och transport.

| 65. | Europaparlamentet uppmuntrar Albanien att diversifiera energiproduktionen, säkerställa ekonomiskt och miljömässigt sunda investeringar i vattenkraft samt öka kostnadseffektiva investeringar i vind och sol. Regeringen uppmanas eftertryckligen att minimera påverkan på den biologiska mångfalden genom att stoppa utbyggnad av vattenkraft i skyddade områden, i synnerhet i områden nära floderna Valbona och Vjosa, och att så snart som möjligt inrätta nationalparken Vjosa längs hela floden, i enlighet med sitt tillkännagivande. Parlamentet understryker att miljökonsekvensbedömningar, strategiska miljöbedömningar och insynen i förfarandena inom alla miljökänsliga sektorer måste bli bättre och lagföringen av miljöbrott stärkas. Parlamentet betonar vikten av att förbättra Albaniens strategi för kärnsäkerhet och strålskydd. Parlamentet påminner om att Albanien ännu inte fullt ut har anpassat sig till rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmuntrar Albanien att diversifiera energiproduktionen, säkerställa ekonomiskt och miljömässigt sunda investeringar i vattenkraft samt öka kostnadseffektiva investeringar i vind och sol. Regeringen uppmanas eftertryckligen att minimera påverkan på den biologiska mångfalden genom att stoppa utbyggnad av vattenkraft i skyddade områden, i synnerhet i områden nära floderna Valbona och Vjosa, och att så snart som möjligt inrätta nationalparken Vjosa längs hela floden, i enlighet med sitt tillkännagivande. Parlamentet understryker att miljökonsekvensbedömningar, strategiska miljöbedömningar och insynen i förfarandena inom alla miljökänsliga sektorer måste bli bättre och lagföringen av miljöbrott stärkas. Parlamentet betonar vikten av att förbättra Albaniens strategi för kärnsäkerhet och strålskydd. Parlamentet påminner om att Albanien ännu inte fullt ut har anpassat sig till rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att säkerställa full överensstämmelse med fördraget om energigemenskapen, bland annat genom att ta elbörsen i drift, fortsätta att öppna marknaden, säkerställa funktionell åtskillnad av systemansvariga för distributionssystemet samt säkerställa sammankoppling av elmarknaden. Parlamentet understryker att den nylanserade transadriatiska rörledningen och den förestående anslutningen av det konverterade värmekraftverket i Vlora bidrar till den regionala energitryggheten. Parlamentet påminner om behovet att slutföra reformen av elmarknaden och att lansera elsammanlänkningen Bitola–Elbasan med Nordmakedonien. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att säkerställa full överensstämmelse med fördraget om energigemenskapen, bland annat genom att ta elbörsen i drift, fortsätta att öppna marknaden, säkerställa funktionell åtskillnad av systemansvariga för distributionssystemet samt säkerställa sammankoppling av elmarknaden. Parlamentet understryker att den nylanserade transadriatiska rörledningen och den förestående anslutningen av det konverterade värmekraftverket i Vlora bidrar till den regionala energitryggheten. Parlamentet påminner om behovet att slutföra reformen av elmarknaden och att lansera elsammanlänkningen Bitola–Elbasan med Nordmakedonien.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser fortsatta framsteg med stärkandet av strategiska transportnät i linje med regelverket för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), ett framåtskridande av arbetet med de albanska avsnitten av ”den blå motorvägen”, ett slutförande av reformerna av järnvägssektorn samt ytterligare framsteg med järnvägsförbindelsen Tirana–Podgorica–Durrës. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet efterlyser fortsatta framsteg med stärkandet av strategiska transportnät i linje med regelverket för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), ett framåtskridande av arbetet med de albanska avsnitten av ”den blå motorvägen”, ett slutförande av reformerna av järnvägssektorn samt ytterligare framsteg med järnvägsförbindelsen Tirana–Podgorica–Durrës.

| 68. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över vissa ekonomiska projekt i Albanien som har lett till miljöskador i skyddade områden. Parlamentet understryker att planering och uppförande av miljökänsliga turist- och energiinfrastrukturprojekt måste genomföras som en del av ett brett landsomfattande samråd med det civila samhället och lokalsamhällena innan något beslut fattas, och måste följa internationella normer och EU-normer för konsekvensbedömningar och miljöskydd. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över vissa ekonomiska projekt i Albanien som har lett till miljöskador i skyddade områden. Parlamentet understryker att planering och uppförande av miljökänsliga turist- och energiinfrastrukturprojekt måste genomföras som en del av ett brett landsomfattande samråd med det civila samhället och lokalsamhällena innan något beslut fattas, och måste följa internationella normer och EU-normer för konsekvensbedömningar och miljöskydd.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de albanska myndigheterna att utarbeta en nationell energistrategi som garanterar fullständig anpassning till och genomförande av Parisavtalet, EU:s relevanta klimatpolitik, målen för utfasning av fossila bränslen samt instrument för koldioxidprissättning, i linje med den europeiska gröna given och de politiska åtaganden som gjordes i Sofiaförklaringen från 2020. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att utan dröjsmål anta utkastet till klimatlag samt lagen och beslutet om en mekanism för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp. Parlamentet begär att utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan skyndsamt slutförs för översyn av energigemenskapens sekretariat. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de albanska myndigheterna att utarbeta en nationell energistrategi som garanterar fullständig anpassning till och genomförande av Parisavtalet, EU:s relevanta klimatpolitik, målen för utfasning av fossila bränslen samt instrument för koldioxidprissättning, i linje med den europeiska gröna given och de politiska åtaganden som gjordes i Sofiaförklaringen från 2020. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att utan dröjsmål anta utkastet till klimatlag samt lagen och beslutet om en mekanism för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp. Parlamentet begär att utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan skyndsamt slutförs för översyn av energigemenskapens sekretariat.

| 70. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare insatser inom jordbruk och landsbygdsutveckling. Parlamentet anser att det är viktigt att inrätta ett gediget system för samråd mellan beslutsfattare och olika intressegrupper i landsbygdsområden. Det behöver utvecklas moderna, ekologiska och klimatvänliga små och medelstora jordbruk som tryggar jordbrukarnas försörjning och skyddet av Albaniens naturresurser och biologiska mångfald. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare insatser inom jordbruk och landsbygdsutveckling. Parlamentet anser att det är viktigt att inrätta ett gediget system för samråd mellan beslutsfattare och olika intressegrupper i landsbygdsområden. Det behöver utvecklas moderna, ekologiska och klimatvänliga små och medelstora jordbruk som tryggar jordbrukarnas försörjning och skyddet av Albaniens naturresurser och biologiska mångfald.

| 71. | Europaparlamentet påminner om att Albanien måste prioritera genomförandet av den nya nationella avfallshanteringsstrategin 2020–2035 och inrättandet av ett integrerat regionalt avfallshanteringssystem, främja återvinning, stänga anläggningar för bortskaffande av farligt avfall, anpassa sig till EU:s normer, särskilt när det gäller förbränning, samt förhindra avskogning och marina plastföroreningar. Parlamentet uppmärksammar föroreningen av Adriatiska havet och att det ofta dumpas avfall som förs bort av havsströmmar. Parlamentet understryker behovet att öka kapaciteten för övervakning av vattenkvalitet och rening av avloppsvatten och att stärka kapaciteten hos de organ som ansvarar för miljön och skyddade områden. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påminner om att Albanien måste prioritera genomförandet av den nya nationella avfallshanteringsstrategin 2020–2035 och inrättandet av ett integrerat regionalt avfallshanteringssystem, främja återvinning, stänga anläggningar för bortskaffande av farligt avfall, anpassa sig till EU:s normer, särskilt när det gäller förbränning, samt förhindra avskogning och marina plastföroreningar. Parlamentet uppmärksammar föroreningen av Adriatiska havet och att det ofta dumpas avfall som förs bort av havsströmmar. Parlamentet understryker behovet att öka kapaciteten för övervakning av vattenkvalitet och rening av avloppsvatten och att stärka kapaciteten hos de organ som ansvarar för miljön och skyddade områden.

Regionalt samarbete och utrikespolitik

Regionalt samarbete och utrikespolitik

| 72. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens fortsatta ansträngningar för att främja goda grannförbindelser och regional integration. Parlamentet understryker vikten av att ta ytterligare steg för att främja försoning med grannar och regionalt samarbete, som bör bygga på respekt för EU:s grundläggande värden och en gemensam framtid i EU. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet välkomnar Albaniens fortsatta ansträngningar för att främja goda grannförbindelser och regional integration. Parlamentet understryker vikten av att ta ytterligare steg för att främja försoning med grannar och regionalt samarbete, som bör bygga på respekt för EU:s grundläggande värden och en gemensam framtid i EU.

| 73. | Europaparlamentet anser att det bör skapas nya möjligheter till en politisk och strategisk dialog på hög nivå med länderna på västra Balkan genom regelbundna toppmöten mellan EU och västra Balkan och intensifierade ministerkontakter, i syfte att stärka det politiska egenansvaret för utvidgningsprocessen och säkerställa en starkare styrning och engagemang på hög nivå, vilket också eftersträvas inom ramen för den reviderade utvidgningsmetoden. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att det bör skapas nya möjligheter till en politisk och strategisk dialog på hög nivå med länderna på västra Balkan genom regelbundna toppmöten mellan EU och västra Balkan och intensifierade ministerkontakter, i syfte att stärka det politiska egenansvaret för utvidgningsprocessen och säkerställa en starkare styrning och engagemang på hög nivå, vilket också eftersträvas inom ramen för den reviderade utvidgningsmetoden.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar de konstruktiva stegen mot en lösning av kvarstående bilaterala frågor, bland annat ett gemensamt åtagande från Grekland och Albanien om att hänskjuta avgränsningen av havsområden till Internationella domstolen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet välkomnar de konstruktiva stegen mot en lösning av kvarstående bilaterala frågor, bland annat ett gemensamt åtagande från Grekland och Albanien om att hänskjuta avgränsningen av havsområden till Internationella domstolen.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar de inkluderande steg som tagits för att fördjupa den regionala integrationen, underlätta konnektivitet och fri rörlighet för personer, varor, kapital och tjänster samt bidra till den gemensamma regionala marknaden. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar de inkluderande steg som tagits för att fördjupa den regionala integrationen, underlätta konnektivitet och fri rörlighet för personer, varor, kapital och tjänster samt bidra till den gemensamma regionala marknaden.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens konstruktiva roll inom multilaterala initiativ, bland annat under landets ordförandeskap i Centraleuropeiska frihandelsavtalet och OSSE. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar Albaniens konstruktiva roll inom multilaterala initiativ, bland annat under landets ordförandeskap i Centraleuropeiska frihandelsavtalet och OSSE.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens deltagande i mini-Schengeninitiativet som ett sätt att förbättra grannförbindelserna och erbjuda människor och företag i Albanien nya möjligheter. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar Albaniens deltagande i mini-Schengeninitiativet som ett sätt att förbättra grannförbindelserna och erbjuda människor och företag i Albanien nya möjligheter.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar alla politiska ledare att vidta brådskande åtgärder för att inrätta den regionala kommissionen för fastställande av fakta om krigsförbrytelser och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna på f.d. Jugoslaviens territorium mellan den 1 januari 1991 och den 31 december 2001 (Recom), med utgångspunkt i det omfattande arbete som utförts av koalitionen för Recom. De politiska ledarna på västra Balkan uppmanas eftertryckligen att främja regional försoning och att avstå från att utnyttja dessa frågor som slagträn i interna politiska maktkamper. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar alla politiska ledare att vidta brådskande åtgärder för att inrätta den regionala kommissionen för fastställande av fakta om krigsförbrytelser och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna på f.d. Jugoslaviens territorium mellan den 1 januari 1991 och den 31 december 2001 (Recom), med utgångspunkt i det omfattande arbete som utförts av koalitionen för Recom. De politiska ledarna på västra Balkan uppmanas eftertryckligen att främja regional försoning och att avstå från att utnyttja dessa frågor som slagträn i interna politiska maktkamper.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens pågående fullständiga anpassning till besluten och förklaringarna inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken efter 2012, och berömmer landets aktiva deltagande i EU:s krishanteringsuppdrag och krishanteringsinsatser, liksom dess aktiva bidrag till Natouppdrag av strategisk betydelse för EU. Albanien uppmanas eftertryckligen att följa EU:s ståndpunkt om Internationella brottmålsdomstolens jurisdiktion. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet välkomnar Albaniens pågående fullständiga anpassning till besluten och förklaringarna inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken efter 2012, och berömmer landets aktiva deltagande i EU:s krishanteringsuppdrag och krishanteringsinsatser, liksom dess aktiva bidrag till Natouppdrag av strategisk betydelse för EU. Albanien uppmanas eftertryckligen att följa EU:s ståndpunkt om Internationella brottmålsdomstolens jurisdiktion.

| 80. | Europaparlamentet understryker att EU och USA behöver stärka sitt partnerskap och sin samordning på västra Balkan för att påskynda centrala reformer, förbättra styrningen och bidra till försoning. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att öka stödet till Albanien för att motverka illasinnad utländsk inblandning från länder som Ryssland, Kina och Iran. Parlamentet anser att Tirana, med tanke på den ovannämnda anpassningen och Albaniens process för anslutning till EU, bör utveckla ett allt närmare samarbete med EU:s och Natos medlemsstater i säkerhets- och försvarsfrågor. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet understryker att EU och USA behöver stärka sitt partnerskap och sin samordning på västra Balkan för att påskynda centrala reformer, förbättra styrningen och bidra till försoning. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att öka stödet till Albanien för att motverka illasinnad utländsk inblandning från länder som Ryssland, Kina och Iran. Parlamentet anser att Tirana, med tanke på den ovannämnda anpassningen och Albaniens process för anslutning till EU, bör utveckla ett allt närmare samarbete med EU:s och Natos medlemsstater i säkerhets- och försvarsfrågor.

o

o o

| 81. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och Republiken Albaniens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och Republiken Albaniens president, regering och parlament.

---

(1)  EUT L 107, 28.4.2009, s. 166.

1

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0320.

2

(3)  Antagna texter, P9_TA(2019)0050.

3

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0168.

4

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/149 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/149

---

P9_TA(2021)0113

Rapporter 2019 och 2020 om Kosovo

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019–2020 om Kosovo (2019/2172(INI))

(2021/C 494/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Kosovo, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 april 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Kosovo, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 april 2016,

| — | med beaktande av den europeiska reformagendan för Kosovo, som inleddes i Pristina den 11 november 2016, och den andra delen av den europeiska reformagendan, som inleddes i oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska reformagendan för Kosovo, som inleddes i Pristina den 11 november 2016, och den andra delen av den europeiska reformagendan, som inleddes i oktober 2020,

| — | med beaktande av ramavtalet med Kosovo om deltagande i EU:s program, vilket trädde i kraft den 1 augusti 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet med Kosovo om deltagande i EU:s program, vilket trädde i kraft den 1 augusti 2017,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och av FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och av FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo,

| — | med beaktande av det första avtalet av den 19 april 2013 om principerna för en normalisering av förbindelserna mellan regeringarna i Serbien och Kosovo och avtalen av den 25 augusti 2015 samt den pågående EU-stödda dialogen för en normalisering av förbindelserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första avtalet av den 19 april 2013 om principerna för en normalisering av förbindelserna mellan regeringarna i Serbien och Kosovo och avtalen av den 25 augusti 2015 samt den pågående EU-stödda dialogen för en normalisering av förbindelserna,

| — | med beaktande av rådets (Gusp) beslut nr 2020/792 av den 11 juni 2020 om ändring av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo), som förlängde uppdraget till den 14 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (Gusp) beslut nr 2020/792 av den 11 juni 2020 om ändring av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo), som förlängde uppdraget till den 14 juni 2021,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s generalsekreterare om verksamheten inom ramen för FN:s interimistiska uppdrag i Kosovo (Unmik), inbegripet den senaste rapporten av den 31 mars 2020 och rapporterna av den 7 februari 2018 om Kosovostyrkans (KFOR) insatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s generalsekreterare om verksamheten inom ramen för FN:s interimistiska uppdrag i Kosovo (Unmik), inbegripet den senaste rapporten av den 31 mars 2020 och rapporterna av den 7 februari 2018 om Kosovostyrkans (KFOR) insatser,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från medordförandena för den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU och Kosovo efter kommitténs sjätte möte, som hölls i Strasbourg den 14 februari 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från medordförandena för den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU och Kosovo efter kommitténs sjätte möte, som hölls i Strasbourg den 14 februari 2019,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om förstärkt samarbete med partner på västra Balkan på migrations- och säkerhetsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om förstärkt samarbete med partner på västra Balkan på migrations- och säkerhetsområdet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Kosovo 2019 Report (SWD(2019)0216), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Kosovo 2019 Report (SWD(2019)0216),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Kosovo 2020 Report (SWD(2020)0356), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Kosovo 2020 Report (SWD(2020)0356),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641) och kommissionens arbetsdokument om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan av den 6 oktober 2020 (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641) och kommissionens arbetsdokument om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan av den 6 oktober 2020 (SWD(2020)0223),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011) och kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011) och kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315),

| — | med beaktande av kommissionens bedömning av den 21 april 2020 om Kosovos ekonomiska reformprogram 2020–2022 (SWD(2020)0065) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet, som antogs av rådet den 19 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bedömning av den 21 april 2020 om Kosovos ekonomiska reformprogram 2020–2022 (SWD(2020)0065) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet, som antogs av rådet den 19 maj 2020,

| — | med beaktande av slutrapporten från EU:s valobservatörsuppdrag (EU EOM) om det tidigarelagda parlamentsvalet den 6 oktober 2019 i Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från EU:s valobservatörsuppdrag (EU EOM) om det tidigarelagda parlamentsvalet den 6 oktober 2019 i Kosovo,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 4 maj 2016 om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (Kosovo*) (COM(2016)0277), och Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 mars 2019, i vilken parlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen (1) genom att godta kommissionens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 4 maj 2016 om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (Kosovo*) (COM(2016)0277), och Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 mars 2019, i vilken parlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen (1) genom att godta kommissionens förslag,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (2),

| — | med beaktande av Zagrebförklaringen som antogs vid toppmötet mellan EU och västra Balkan via videokonferens den 6 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zagrebförklaringen som antogs vid toppmötet mellan EU och västra Balkan via videokonferens den 6 maj 2020,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för talmännen från Europaparlamentet och parlamenten på västra Balkan, som sammankallades av Europaparlamentets talman under ledning av parlamenten på västra Balkan den 28 januari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för talmännen från Europaparlamentet och parlamenten på västra Balkan, som sammankallades av Europaparlamentets talman under ledning av parlamenten på västra Balkan den 28 januari 2020,

| — | med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan inom ramen för Berlinprocessen den 10 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan inom ramen för Berlinprocessen den 10 november 2020,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0031/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0031/2021), och av följande skäl:

| A. | Kosovo måste, liksom varje land som vill bli medlemsstat i EU, bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva de kriterier och gemensamma värderingar som krävs för anslutningen, och tidsplanen för och framstegen inför anslutningen avgörs av kvaliteten på och uppslutningen bakom de nödvändiga reformerna. |
| --- | --- |

A.

Kosovo måste, liksom varje land som vill bli medlemsstat i EU, bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva de kriterier och gemensamma värderingar som krävs för anslutningen, och tidsplanen för och framstegen inför anslutningen avgörs av kvaliteten på och uppslutningen bakom de nödvändiga reformerna.

| B. | Kosovo behöver fokusera på grundläggande reformer och ta itu med strukturella brister när det gäller rättsstatlighet, grundläggande rättigheter, de demokratiska institutionernas funktionssätt och reformering av den offentliga förvaltningen samt ekonomisk utveckling och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

B.

Kosovo behöver fokusera på grundläggande reformer och ta itu med strukturella brister när det gäller rättsstatlighet, grundläggande rättigheter, de demokratiska institutionernas funktionssätt och reformering av den offentliga förvaltningen samt ekonomisk utveckling och konkurrenskraft.

| C. | Kosovo fortsätter att kämpa med politisk instabilitet, särskilt sedan det tidigarelagda parlamentsvalet den 6 oktober 2019. Kurti-regeringens avgång avslöjade flera strukturella problem, däribland externa aktörers obehöriga inblandning i arbetet i Kosovos regering och parlament, författningsdomstolens oberoende samt brist på klarhet när det gäller regeringsomröstningens laglighet. |
| --- | --- |

C.

Kosovo fortsätter att kämpa med politisk instabilitet, särskilt sedan det tidigarelagda parlamentsvalet den 6 oktober 2019. Kurti-regeringens avgång avslöjade flera strukturella problem, däribland externa aktörers obehöriga inblandning i arbetet i Kosovos regering och parlament, författningsdomstolens oberoende samt brist på klarhet när det gäller regeringsomröstningens laglighet.

| D. | Samordningen har nyligen varit bristfällig mellan de transatlantiska aktörerna, och den tillträdande amerikanska administrationen kommer att tillhandahålla nya möjligheter till bättre samarbete. |
| --- | --- |

D.

Samordningen har nyligen varit bristfällig mellan de transatlantiska aktörerna, och den tillträdande amerikanska administrationen kommer att tillhandahålla nya möjligheter till bättre samarbete.

| E. | Kosovo är fortfarande det enda landet på västra Balkan vars medborgare behöver visum för att resa till Schengenområdet, även om alla riktmärken för viseringsliberalisering har varit uppfyllda sedan 2018. |
| --- | --- |

E.

Kosovo är fortfarande det enda landet på västra Balkan vars medborgare behöver visum för att resa till Schengenområdet, även om alla riktmärken för viseringsliberalisering har varit uppfyllda sedan 2018.

| F. | Kosovos informella ekonomi hindrar den allmänna utvecklingen av en livskraftig ekonomi i landet. |
| --- | --- |

F.

Kosovos informella ekonomi hindrar den allmänna utvecklingen av en livskraftig ekonomi i landet.

| G. | Kosovo måste öka sina insatser för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, och måste bygga upp starka, sammanhängande och oberoende institutioner för att lösa dessa problem. |
| --- | --- |

G.

Kosovo måste öka sina insatser för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, och måste bygga upp starka, sammanhängande och oberoende institutioner för att lösa dessa problem.

| H. | Den före detta presidenten Hashim Thaçi avgick den 5 november 2020 och står åtalad för krigsbrott och brott mot mänskligheten vid de specialiserade avdelningarna för Kosovo i Haag. Åtalet mot Thaçi bekräftades den 30 november 2020. Vjosa Osmani, talman för Kosovos parlament, är Kosovos tillförordnade president. |
| --- | --- |

H.

Den före detta presidenten Hashim Thaçi avgick den 5 november 2020 och står åtalad för krigsbrott och brott mot mänskligheten vid de specialiserade avdelningarna för Kosovo i Haag. Åtalet mot Thaçi bekräftades den 30 november 2020. Vjosa Osmani, talman för Kosovos parlament, är Kosovos tillförordnade president.

| I. | Kosovo har gjort framsteg när det gäller att anpassa sin rättsliga ram till EU:s regelverk, men landet måste öka sina insatser och resurser för att effektivt genomföra nya lagar och regler på ett mer engagerat och seriöst sätt inom alla politikområden. |
| --- | --- |

I.

Kosovo har gjort framsteg när det gäller att anpassa sin rättsliga ram till EU:s regelverk, men landet måste öka sina insatser och resurser för att effektivt genomföra nya lagar och regler på ett mer engagerat och seriöst sätt inom alla politikområden.

| J. | Enligt Kosovos regering har 117 länder erkänt Kosovos självständighet, däribland 22 av EU:s 27 medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

Enligt Kosovos regering har 117 länder erkänt Kosovos självständighet, däribland 22 av EU:s 27 medlemsstater.

| K. | Covid-19-pandemin utgör en börda utan motstycke för Kosovos hälso- och sjukvårdssystem, ekonomi och sociala trygghetssystem och har tydligt visat att EU och västra Balkan fortsättningsvis måste ta itu med gemensamma utmaningar tillsammans. |
| --- | --- |

K.

Covid-19-pandemin utgör en börda utan motstycke för Kosovos hälso- och sjukvårdssystem, ekonomi och sociala trygghetssystem och har tydligt visat att EU och västra Balkan fortsättningsvis måste ta itu med gemensamma utmaningar tillsammans.

| L. | EU har mobiliserat ekonomiskt stöd på över 3,3 miljarder euro till länderna på västra Balkan för att hantera den omedelbara hälsokrisen och mildra de socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin i regionen. |
| --- | --- |

L.

EU har mobiliserat ekonomiskt stöd på över 3,3 miljarder euro till länderna på västra Balkan för att hantera den omedelbara hälsokrisen och mildra de socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin i regionen.

| M. | EU är den största leverantören av bistånd och stöd till Kosovo för att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin. Kosovo har tagit emot 5 miljoner euro i omedelbart stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, 63 miljoner euro i stöd till den sociala och ekonomiska återhämtningen, 60 miljoner euro i biståndsmedel och 100 miljoner euro i makroekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

M.

EU är den största leverantören av bistånd och stöd till Kosovo för att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin. Kosovo har tagit emot 5 miljoner euro i omedelbart stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, 63 miljoner euro i stöd till den sociala och ekonomiska återhämtningen, 60 miljoner euro i biståndsmedel och 100 miljoner euro i makroekonomiskt stöd.

| N. | Den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan kommer att underlätta en långsiktig återhämtning efter covid-19-pandemin, och kommer att stödja den ekonomiska utvecklingen samt reformer i regionen. |
| --- | --- |

N.

Den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan kommer att underlätta en långsiktig återhämtning efter covid-19-pandemin, och kommer att stödja den ekonomiska utvecklingen samt reformer i regionen.

| O. | Kosovo omfattas av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II), med en vägledande tilldelning som uppgår till sammanlagt 602,1 miljoner euro för perioden 2014–2020, och landets absorptionsförmåga i detta avseende bör förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

O.

Kosovo omfattas av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II), med en vägledande tilldelning som uppgår till sammanlagt 602,1 miljoner euro för perioden 2014–2020, och landets absorptionsförmåga i detta avseende bör förbättras ytterligare.

| P. | EU engagerar sig mer på västra Balkan än alla andra partner, vilket visar på ett ömsesidigt strategiskt åtagande. |
| --- | --- |

P.

EU engagerar sig mer på västra Balkan än alla andra partner, vilket visar på ett ömsesidigt strategiskt åtagande.

Engagemang för utvidgningen

| 1. | Europaparlamentet välkomnar dels Kosovos fortsatta och kraftfulla åtagande att gå vidare på den europeiska vägen och påskynda reformerna, dels det starka stödet för den europeiska integrationen bland landets befolkning samt dess europeiska identitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar de begränsade framstegen i genomförandet av den första europeiska reformagendan, men erkänner samtidigt regeringens engagemang för en bred reformprocess i enlighet med vad som planeras för den andra reformagendan. Parlamentet uppmanar de kosovanska myndigheterna att ta ansvar för processen, visa större politisk vilja och förbättra den administrativa kapaciteten i syfte att främja genomförandet av de EU-relaterade reformerna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker oro över upplösningen av ministeriet för EU-integration och uppmanar Kosovos regering att fullt ut och på ett korrekt sätt integrera ministeriets tidigare strukturer såsom föreskrivs i den nyligen antagna förordningen om den organisatoriska strukturen vid premiärministerns kansli, och att se till att den nya strukturen får den kompetens- och ansvarsnivå som är lämplig för att säkerställa en vederbörlig samordning och styrning av integrationsprocessen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det fredliga och välordnade genomförandet av det tidigarelagda parlamentsvalet den 6 oktober 2019 och den 14 februari 2021, men uttrycker oro över bristen på konkurrens, valfrihet och yttrandefrihet i den kosovoserbiska befolkningsgruppen samt problem i samband med röster avgivna utanför Kosovo. Parlamentet betonar vikten av att ta itu med alla brister och rekommendationer som fastställts av EU EOM. Parlamentet förväntar sig att alla politiska krafter hedrar Kosovos medborgares demokratiska kultur och vilja när de bildar en ny regering och väljer en ny president. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att Kosovo fortsätter att kämpa med politisk instabilitet efter valet och uppmanar i detta avseende alla politiska krafter i landet att reformera det politiska systemet genom konstitutionella ändringar för att förbättra rättssäkerheten och processen för bildandet av nya regeringar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sin rapport om Kosovo från 2020 bekräftar sin bedömning av Kosovos förmåga att dra nytta av viseringsliberaliseringsordningen, och uppmanar rådet att snarast gå vidare med antagandet av en ordning med viseringsfrihet för Kosovos medborgare. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att Kosovo fortsätter att uppfylla alla riktmärken i färdplanen för viseringsliberalisering, vilket kommissionen konsekvent har bekräftat sedan juli 2018. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att rådet under 2020 fortfarande inte lyckades införa viseringsliberalisering för Kosovo. Parlamentet anser att viseringsliberaliseringen kommer att förbättra stabiliteten och föra Kosovo närmare EU genom att underlätta resor och affärsmöjligheter. Parlamentet konstaterar att Kosovos medborgares isolering påverkar genomförandet av EU:s program, och att avsaknaden av ett rådsbeslut innebär att Kosovos medborgare berövas de möjligheter som det finns ett akut behov av, vilket försvagar EU:s trovärdighet och kan påverka dialogen mellan Belgrad och Pristina. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att visa ett fortsatt engagemang för utvidgningen och att föra en effektivare kommunikationspolitik gentemot unionsmedborgarna om utvidgningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och EU:s kontor i Kosovo att öka sina insatser för att främja uppgifterna, kraven och fördelarna förknippade med ett närmare partnerskap mellan EU och Kosovo. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar Kosovos regerings beslut att häva tullarna på import från Serbien och Bosnien och Hercegovina, vilket har gjort det möjligt att återuppta den EU-stödda dialogen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att Kosovo och Serbien undertecknade ett antal avtal om ekonomisk normalisering den 4 september 2020 i Washington. Parlamentet beklagar dock de bestämmelser i texten som kräver att Kosovo upphör att söka medlemskap i internationella organisationer. Parlamentet välkomnar Förenta staternas förnyade engagemang, och understryker att EU och Förenta staterna måste stärka sitt partnerskap och sin samordning på västra Balkan. Parlamentet understryker att transatlantiskt samarbete är en viktig faktor för stabiliteten i regionen, och betonar EU:s ledande roll som medlare i processen för normalisering av förbindelserna mellan Kosovo och Serbien. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar öppnandet av Kosovos Israelambassad i Jerusalem, som strider mot unionens ståndpunkt om tvåstatslösningen av tvisten mellan Israel och Palestina. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet erkänner Kosovostyrkans (KFOR) och de deltagande staternas bidrag när det gäller att bibehålla en säker och trygg miljö, upprätthålla rörelsefriheten för alla medborgare i Kosovo och främja västra Balkans euroatlantiska integration. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser nya möjligheter till politisk och strategiinriktad dialog på hög nivå med länderna på västra Balkan genom regelbundna toppmöten mellan EU och västra Balkan och intensifierade ministerkontakter. Parlamentet efterlyser ett aktivt engagemang från, och ett lämpligt inkluderande av, länderna på västra Balkan i konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

13.

Demokratin och rättsstaten

| 14. | Europaparlamentet välkomnar framstegen med anpassningen av den rättsliga ramen till rättsstatsprincipen, inklusive lagen om disciplinärt ansvar för domare och åklagare och lagen om medling samt lanseringen av ett elektroniskt ärendehanteringssystem och centralt brottsregister. Parlamentet beklagar dock nivån på icke-genomförandet, som är otillfredsställande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att öka insatserna för att verkställa lagarna till förmån för landets medborgare samt att säkerställa bättre samordning av olika rättsstatsprogram som stöds av olika givare, inklusive utarbetandet av en övergripande översyn och därpå följande strategi för hela rättsstatssektorn. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att intensifiera korruptionsbekämpningen och uttrycker sin djupa oro över avskaffandet av den särskilda korruptionsbekämpande arbetsgruppen inom Kosovopolisen. Parlamentet understryker att det krävs en stark politisk vilja för att effektivt bekämpa korruption, och uppmanar Kosovos myndigheter att visa beslutsamhet i kampen mot korruption på alla nivåer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar enträget regeringen att inrätta och upprätthålla starka och särskilda enheter som kommer att bekämpa organiserad brottslighet och korruption, och vill att man sätter stopp för alla eventuella förändringar i de brottsbekämpande och korruptionsbekämpande institutionerna på grundval av partipolitiska intressen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att förbättra genomförandet av sina regleringsåtgärder avseende frysning, förverkande och återvinning av tillgångar och av slutliga fällande domar i mål om korruption på hög nivå, organiserad och ekonomisk brottslighet, penningtvätt och finansiering av terrorism, inklusive avstängningsåtgärder för offentliga tjänstemän som åtalas för sådana brott, och säkerställa att det inte förekommer inblandning i de brottsbekämpande organens och åklagarmyndighetens operativa verksamhet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet oroar sig över att Kosovos rättssystem trots en lämplig normativ ram fortsättningsvis undergrävs av brister när det gäller ansvarsskyldighet, insynsrelaterade problem och politisk inblandning. Parlamentet beklagar bristen på konkreta resultat i kampen mot organiserad brottslighet och förväntar sig flera framsteg i insatserna för utredning och lagföring av korruption och organiserad brottslighet på hög nivå, även när det gäller fall av människo- och narkotikasmuggling samt cyberbrottslighet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar Kosovos rättsråds antagande av åtgärder som bidrar till att begränsa extern inblandning och otillbörlig påverkan i rättsliga förfaranden. Parlamentet välkomnar också det ökade antalet offentliggjorda slutliga domstolsavgöranden. Parlamentet anser att det krävs ytterligare åtgärder för att säkerställa ökat oberoende för och ökad avpolitisering av rättsväsendet och sätta stopp för otillbörlig inblandning i uppmärksammade mål. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att se till att finansiella rapporter och revisionsrapporter om finansiering av politiska partier ständigt finns tillgängliga och att sanktioner tillämpas när så krävs. Parlamentet noterar även behovet av att förbättra den finansiella tillsynen av och ansvarsskyldigheten för offentligt ägda företag. Parlamentet välkomnar i detta avseende förslaget om en ny lag om finansiering av politiska partier och uppmuntrar Kosovos parlament att anta en rättslig ram som reglerar finansieringen av politiska partier i linje med Venedigkommissionens rekommendationer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet upprepar att urvalet och utnämningarna till beslutsfattande poster på hög nivå inom offentlig förvaltning och offentligt ägda företag fortfarande ger anledning till stor oro, och konstaterar att utnämningar till sådana befattningar måste göras på grundval av ett meritbaserat, rättvist och konkurrenskraftigt förfarande. Parlamentet erkänner de insatser den kosovanska regeringen gjort genom att underteckna samförståndsavtalen med Förenade kungariket för att övervaka denna process. Parlamentet upprepar sitt krav på framsteg och ett tydligt politiskt engagemang för reformen av den offentliga förvaltningen, vilket kan uppnås genom att genomförandet av relevant lagstiftning påskyndas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att organisationen av arbetet i Kosovos parlament och förvaltningen av plenarsessionerna har förbättrats på grundval av dess arbetsordning. Parlamentet beklagar dock den frekventa bristen på beslutsförhet och de pågående dröjsmålen i parlamentsarbetet, vilka har varit särskilt skadliga för processen med att anta det pandemirelaterade stödpaketet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att Kosovos parlament inte lyckades anta ett andra paket för ekonomisk återhämtning vid det första försöket, understryker vikten av politisk stabilitet och uppmanar parlamentet och regeringen att samarbeta i en konstruktiv anda och följa parlamentariska beprövade metoder. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet lovordar Kosovos insatser för att bekämpa radikalisering, terrorism och våldsam extremism, bland annat för att hejda utflödet av utländska stridande. Parlamentet understryker att det krävs ytterligare insatser för att bekämpa finansieringen av terrorism och rehabilitera och återintegrera utländska stridande. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet efterlyser aktivt regionalt samarbete och alltmer samordning och informationsutbyte mellan Kosovos säkerhetstjänst och EU och dess medlemsstater i kampen mot eventuell terroristverksamhet. Parlamentet kräver att Kosovo tar itu med radikalisering på internet och extremistiskt inflytande utifrån, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bistå Kosovo i detta viktiga arbete. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet är bekymrat över tredjeländers insatser för att stödja radikalisering, särskilt av ungdomar, vilket ofta sker genom finansiering eller tillhandahållande av betydande resurser, t.ex. till utbildningsinstitutioner i Kosovo, som skulle kunna utgöra grogrund för radikalisering, och över att den rådande covid-relaterade situationen skulle kunna få skadliga effekter på avradikaliseringsinsatserna, med tanke på den förvärrade ekonomiska situationen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av ett arbetsarrangemang mellan Kosovopolisen och Europol, som kommer att utgöra grunden för stärkt samarbete för att bekämpa terrorism och extremism samt organiserad brottslighet över nationsgränserna, och vill att det genomförs omgående. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att det enligt färska uppskattningar finns omkring 250 000 olagliga vapen i kosovanska medborgares ägo. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över denna alarmerande situation som inverkar negativt på den allmänna säkerheten. Parlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att öka sina insatser för att åtgärda detta problem och lansera ett effektivt program för att dessa vapen ska kunna konfiskeras eller frivilligt lämnas in till polisen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet lovordar Kosovo för landets fortsatta och konstruktiva samarbete om migration och den ständiga minskningen av antalet begäranden om asyl och återtaganden från kosovanska medborgare samt det välfungerande samarbetet med Kosovos myndigheter när det gäller återtaganden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet ser positivt på antagandet av förordningen om integration av utlänningar och uppmanar att den ska genomföras fullt ut. Parlamentet betonar att ytterligare insatser behövs för att säkerställa tillräcklig förvaltnings- och efterlevnadskapacitet för att åtgärda migrationsutmaningarna, inbegripet smugglingen av migranter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för det arbete som utförs av de specialiserade avdelningarna och den specialiserade åklagarmyndigheten i Kosovo, som är ett viktigt bevis på landets engagemang för rättsstatsprincipen och vars arbete även ligger i Kosovos eget intresse. Parlamentet betonar vikten av att de specialiserade avdelningarna kan fortsätta sitt arbete oberoende, utan inblandning utifrån. Parlamentet välkomnar förlängningen av de specialiserade avdelningarnas mandat och deras arbete i Haag. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar förlängningen av Eulex-uppdragets mandat och uppmanar Kosovo att fullt ut och i ärligt uppsåt samarbeta med Eulex, de specialiserade avdelningarna och den specialiserade åklagarmyndigheten. Parlamentet beklagar försöken att undergräva Eulex-uppdragets mandat. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Eulex att öka sin effektivitet och upprätthålla de högsta normerna för öppenhet och en nolltoleransstrategi mot korruption. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om tillgång till allmänna handlingar. Parlamentet rekommenderar att ytterligare insatser görs för att öka insynen i och övervakningen av de offentliga utgifterna, inklusive genom att förbättra systemet för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar åtgärderna för att bygga upp kapaciteten för cybersäkerhet, främst genom antagandet av den första nationella cybersäkerhetsstrategin. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse att bibehålla denna drivkraft för att möjliggöra ett fullständigt verkställande av lagstiftningsinitiativen på detta område och åtgärda bristen på kompetenta yrkesmänniskor inom IKT och cybersäkerhet. |
| --- | --- |

35.

Respekten för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter

| 36. | Europaparlamentet noterar att Kosovos rättsliga och institutionella ram i stort sett garanterar skyddet av mänskliga och grundläggande rättigheter samt minoriteters rättigheter. Parlamentet understryker att det fortfarande finns utmaningar i genomförandet, särskilt när det gäller språkrättigheter, inklusive flerspråkiga radio- och tv-sändningar, eftersom avsaknaden av sådana påverkar minoritetsgruppernas tillgång till information och har varit särskilt skadlig under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att tillhandahålla lika och icke-diskriminerande statlig utbildning i minoritetsspråk samt säkerställa tillgång till officiella dokument på alla officiella språk i hela Kosovo samt lika möjligheter, lämplig representation i det politiska livet och tillgång till den offentliga förvaltningen och rättsväsendet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser bättre skydd och integrering av personer som tillhör minoriteter, däribland romer, ashkalier, egyptier, serber, bosniaker, turkar och goraner samt personer med funktionsnedsättning och fördrivna personer, genom att de får tillräckligt omfattande hälso- och sjukvård och socialt skydd, i synnerhet under covid-19-pandemin och mot bakgrund av de socioekonomiska följderna av denna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser enträget ökade insatser för att bekämpa diskriminering och antiziganism. Parlamentet oroar sig särskilt över den sociala diskrimineringen mot romska, ashkaliska och egyptiska befolkningsgrupper, uteslutandet av dem från det politiska och sociala beslutsfattandet och den fortsatta avsaknaden av resurser och tillgång till sysselsättningsmöjligheter, rättvisa, offentliga tjänster, bostäder, hälso- och sjukvård, avloppssystem och rinnande vatten. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet beklagar att framställningen från nästan 500 personer som historiskt sett har identifierat sig som bulgarer, vilken registrerades i Kosovos parlament i maj 2018, fortfarande inte har tagits upp till behandling i detta parlament. Parlamentet understryker behovet av att en ”bulgarisk” kategori läggs till i den andra nationella folkräkningen i Kosovo, som ska genomföras 2021. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att det offentliga programföretaget inte har säkerställt den ekonomiska och redaktionella friheten. Parlamentet upprepar behovet av att garantera insyn i medierna, inbegripet medieägandet, samt mediernas oberoende, och säkerställa att de är fria från allt politiskt inflytande. Parlamentet uppmanar i detta avseende att chefen för byrån för information och integritet ska utnämnas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av att intensifiera kampen mot hot och attacker riktade mot journalister samt sätta stopp för straffriheten för sådana brott. Parlamentet erkänner att yttrandefriheten trots dessa utmaningar är inskriven i Kosovos konstitution och att det finns en pluralistisk och livlig mediemiljö. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av ett multinationellt och flerspråkigt offentligt programföretag som skulle förena människor och främja fred och försoning bland Europas sydöstra stater, med ARTE som förebild. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet beklagar det ökande antalet strategiska stämningar mot allmänhetens deltagande genom vilka journalister och enskilda hotas och stäms i syfte att tysta dem och omöjliggöra en offentlig debatt. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om skydd för visselblåsare och uppmuntrar antagande av all ytterligare lagstiftning som krävs för att lagen ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Parlamentet efterlyser i detta avseende en skyndsam utnämning av chefen för byrån för information och integritet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet är oroat över de desinformationskampanjer som syftar till att undergräva den självständiga staten Kosovos legitimitet. Parlamentet efterlyser ett stärkt europeiskt samarbete med Kosovo i syfte att åtgärda desinformation och hybridhot som syftar till att undergräva regionens europeiska perspektiv och bekämpa desinformationskampanjer, bland annat genom att på ett mer strategiskt sätt understryka EU:s relevans för medborgarna i denna region. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påminner om det nära samband som finns mellan svagheter i fria medier och möjligheter för lokala och utländska aktörer att manipulera fakta och sprida desinformation. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att samarbeta ingående om dessa samband och överlappande utmaningar samt att främja inrättandet av ett kompetenscentrum mot desinformation med fokus på Balkan. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar det enhälliga beslutet av Kosovos parlament av den 25 september 2020 att ge direkt effekt åt Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen). Parlamentet förväntar sig att den kosovanska regeringen agerar skyndsamt för att genomföra innehållet i konventionen och tillhandahålla de resurser och den infrastruktur som behövs i detta syfte. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av Kosovos jämställdhetsprogram och kvinnoutskottets arbete i Kosovos parlament. Parlamentet uppmanar de kosovanska myndigheterna att öka insatserna för att främja jämställdhet och stärka kvinnors ekonomiska ställning, bland annat genom att prioritera jämställdhetsintegrering och ökat samarbete med det civila samhället, inbegripet kvinnoorganisationer, och genom att skapa en miljö som främjar bättre representation av kvinnor i beslutsfattande ställningar samt genom att säkerställa att läroböcker i skolan inte vidmakthåller stereotyper och diskriminering. Parlamentet vill i detta sammanhang att kvinnor ska delta i den förhandlingsgrupp som ansvarar för dialogen mellan Belgrad och Pristina. Parlamentet kräver dessutom att EU stöder denna strävan och dessa insatser genom att likaså följa de ovannämnda rekommendationerna. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet oroar sig över andelen kvinnor som inte förvärvsarbetar, även på grund av den pågående könsdiskrimineringen på arbetsmarknaden, och uppmanar de kosovanska myndigheterna att förbättra kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar Kosovo att anta den nya arbetslagen för att även reglera ledighet, så att man undviker könsbaserad diskriminering när det gäller rättigheter avseende mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet upprepar sin oro över omfattningen av våld i nära relationer och könsrelaterat våld. Parlamentet välkomnar översynen av strafflagen i detta avseende samt de förbättringar som konstateras i Eulex-rapporten när det gäller vissa aspekter av Kosovopolisens hantering av fall som avser sexuellt våld. Parlamentet konstaterar dock att bristen på åtal och allvarliga straff, straffriheten för förövarna, de otillräckliga systemen för spårning och databaserna över ärenden, bristen på lämpliga resurser och tjänster för offer (skyddat boende, centrum för läkarundersökningar, traumastöd, rådgivning), avsaknaden av utbildning och institutionaliserade behandlingsprotokoll för hela rättssystemet fortfarande ger anledning till oro. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin har inverkat negativt på kvinnor och minoriteter genom att den ökat ojämlikheten och förvärrat de befintliga problemen, inklusive en ökning av våld i nära relationer, och uppmanar Kosovos regering och myndigheter att ta hänsyn till dessa problem i sina åtgärder mot pandemin. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om skydd av barn som ett viktigt steg i skyddet av barns rättigheter i Kosovo och betonar vikten av att bekämpa våld mot barn. Parlamentet betonar att det behövs lämpliga ekonomiska och mänskliga resurser för att säkerställa lagens effektiva genomförande. Parlamentet lyfter fram det särskilda behovet av att bekämpa det bestående problemet med barnäktenskap och tvångsäktenskap, i synnerhet i den romska, ashkaliska och egyptiska befolkningsgruppen, genom att införa en laglig ålder för giftermål och säkerställa lämpliga åtgärder av och rapportering till brottsbekämpande och rättsliga institutioner. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar framstegen med skyddet av hbti-personers rättigheter på lagstiftningsnivå och politisk nivå. Parlamentet konstaterar dock att den befintliga antidiskrimineringsramen måste genomföras fullt ut och efterlyser en vederbörlig utredning av fall av hatbrott mot hbti-personer. Parlamentet uppmanar regeringen att i förslaget till civillag inkludera samkönade partnerskap som garanteras av landets konstitution. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet lovordar de kosovanska myndigheternas fortsatta arbete för att förbättra det civila samhällets möjligheter att bidra på ett meningsfullt sätt till utvecklingen av politiken. Parlamentet efterlyser ytterligare förbättring av samarbetet mellan regeringen och det civila samhället samt ökat deltagande för det civila samhället i beslutsfattandet. Parlamentet upprepar behovet av ökad ansvarsskyldighet och insyn när det gäller offentliga medel för det civila samhället. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet är bekymrat över bristen på samordning mellan internationella givare, som flera organisationer som är verksamma i landet har hänvisat till. Parlamentet uppmanar den kosovanska regeringen att vidta åtgärder för att undvika dubbelarbete och onödiga överlappningar och att förvalta sina förbindelser med internationella givare på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet lovordar den utgående ombudsmannens arbete när det gäller att främja en människorättskultur och välkomnar det ökade antalet av hans rekommendationer som genomförs av Kosovos myndigheter, vilket på ett effektivt sätt bidrar till att bland annat förhindra tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling. |
| --- | --- |

57.

Försoning och goda grannförbindelser

| 58. | Europaparlamentet välkomnar Kosovos insatser för att upprätthålla konstruktiva grannförbindelser i hela regionen och för att aktivt anpassa sig till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp). Parlamentet välkomnar Kosovos engagemang för regionala initiativ och efterlyser genomförande av skyldigheter inom olika regionala ramar som främjar den gemensamma regionala marknaden. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar att normaliseringen av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo är en prioritering och en förutsättning för båda ländernas anslutning till EU och även nödvändig för att säkra stabilitet och framgång i hela regionen. Parlamentet erkänner det ökade engagemanget från bägge sidor i den EU-understödda dialogen, och efterlyser ett aktivt och konstruktivt engagemang i den EU-understödda dialog som leds av EU:s särskilda representant och som syftar till att få till stånd ett övergripande, hållbart och rättsligt bindande avtal, i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att gå vidare med ett fullständigt genomförande, i god tro och på ett punktligt sätt, av alla avtal som redan har ingåtts, inklusive inrättandet utan ytterligare dröjsmål av förbundet för kommuner med serbisk majoritet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inrätta en mekanism för att övervaka och verifiera genomförandet av alla avtal som hittills har ingåtts och att regelbundet rapportera till Europaparlamentet om det aktuella läget. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sitt fullständiga stöd för Miroslav Lajčák, EU:s särskilda representant för dialogen mellan Belgrad och Pristina. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Serbiens och Kosovos regeringar att undvika alla handlingar som skulle kunna undergräva tilliten mellan parterna och äventyra den fortsatta konstruktiva dialogen. Parlamentet understryker vikten av både Kosovos och Serbiens multietniska karaktär, och framhåller att etniskt homogena stater inte bör vara målet i regionen. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att ta itu med de pågående interna problemen med landets strategi för dialogen och inrätta en särskild förhandlingsgrupp samt en gemensam förhandlingsplattform och en dialog mellan den regerande koalitionen och oppositionspartierna. Parlamentet betonar att dialogen mellan Belgrad och Pristina måste vara öppen för insyn och att de tjänstemän som ansvarar för den regelbundet bör samråda med Kosovos parlament om dialogens utveckling. Parlamentet uppmanar regeringen att på ett bättre sätt förmedla resultaten av dialogen till Kosovos medborgare. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att fem EU-medlemsstater ännu inte har erkänt Kosovo och upprepar sin uppmaning till dem att göra detta och bekräfta ett trovärdigt engagemang för utvidgningsprocessen från EU:s sida. Parlamentet understryker att Kosovos självständighet är oåterkallelig och att erkännandet skulle gynna normaliseringen av förbindelserna mellan Kosovo och Serbien, förbättra och konsolidera stabiliteten i regionen och underlätta integreringen i EU av båda dessa stater. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar att Israel nyligen erkänt Kosovos självständighet inom ramen för de avtal som undertecknades i Washington, men fördömer Serbiens kampanj om icke-erkännande mot Kosovo som har lett till att flera länder dragit tillbaka sitt erkännande. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet lovordar det välfungerande regionala samarbetet mellan Kosovo och Serbien i kampen mot spridningen av covid-19-pandemin, inklusive samarbetet mellan borgmästarna i norra och södra Mitrovica och kommunikationen mellan hälsoministrarna. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet beklagar att Mitrovicabron ännu inte har öppnats för all trafik trots att renoveringsarbetena har avslutats. Parlamentet uppmanar de serbiska och kosovanska myndigheterna att främja personliga kontakter mellan lokalsamhällen för att stärka dialogen, även på icke-offentlig nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och rådet att stödja premiärministern och hans medarbetare i den interna försoningsdialogen med kosovoserber, som kommer att ge konkreta säkerhetsgarantier och möjligheter till socioekonomisk integration. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet noterar att viseringsfria resor mellan Bosnien-Hercegovina och Kosovo är en förutsättning för att utöka det regionala samarbetet. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att investera mer strategiskt på västra Balkan genom en särskild ekonomisk plan och investeringsplan för västra Balkan. Parlamentet erkänner denna plans betydelse för att stödja hållbar konnekvitet, humankapital, konkurrenskraft och tillväxt för alla samt för att stärka det regionala och gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet betonar att alla investeringar måste ligga i linje med målen i Parisavtalet och EU:s mål för minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sitt stöd för initiativet om inrättande av den regionala kommissionen för fastställande av fakta om krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i f.d. Jugoslavien (Recom). Parlamentet betonar vikten av det arbete som utförs av det regionala samarbetskontoret för ungdom och välkomnar Kosovos aktiva deltagande. Parlamentet upprepar behovet av att nå ut till ungdomar från de norra kommunerna och att integrera dem i landets socioekonomiska strukturer. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet efterlyser ökade insatser för att hantera begäranden från familjemedlemmar till försvunna personer, öppnandet av samtliga krigsarkiv och röjande av information om personer som fortfarande är uppförda på förteckningen över försvunna personer under Kosovokriget 1998–99. Parlamentet uppmanar med kraft att man ska fortsätta genomförandet av det kosovanska åklagarrådets strategi mot krigsbrott, vilken fortfarande begränsas kraftigt av politiska problem, resursbrist och avsaknad av internationellt och regionalt samarbete. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet understryker vikten av information om gravplatser och utredning och lagföring av alla krigsbrott för att offren ska kunna få upprättelse. Parlamentet uppmanar Serbien att utreda kvarlevorna av de tre kroppar som hittills har grävts upp vid undersökningen av den massgrav i byn Kizevak i kommunen Raska nära gränsen till Kosovo som upptäcktes i november 2020, vilka antas vara kosovoalbaner. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet lovordar Kosovo för den fredliga samexistensen mellan religiösa grupper och framhåller vikten av ett fortsatt skydd för alla religiösa gruppers kulturarv och egendomsrätt. Parlamentet uppmuntrar de kosovanska myndigheterna att använda kulturarvet som ett sätt att föra samman olika befolkningsgrupper och på ett mer effektivt sätt främja landets multietniska kulturella och religiösa arv. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet är oroat över den ökande tendensen i riktning mot enspråkighet och bristen på förståelse av Kosovos befolkningsgruppers olika språk, särskilt bland ungdomar. Parlamentet betonar därför behovet av att lära sig varandras språk, införa plattformar för interaktion, anpassa utbildningssystemet och ta itu med underrepresentationen av minoritetsbefolkningsgrupper i den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet understryker att Kosovos stabilitet och välstånd på lång sikt fortsättningsvis är beroende av utvecklingen av förbindelserna mellan kosovoalbaner och kosovoserber och att alla politiska krafter ansvarar för att upprätthålla och stödja en politisk kultur baserad på tolerans, inkludering samt ömsesidig förståelse och respekt. |
| --- | --- |

74.

Ekonomi

| 75. | Europaparlamentet konstaterar att det krävs starkt politiskt stöd, effektivt genomförande och noggrann övervakning för att bekämpa Kosovos omfattande informella ekonomi, som utgör ett allvarligt hinder för utvecklingen av landets privata sektor och påverkar statens kapacitet att tillhandahålla högkvalitativa offentliga tjänster. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter och kommissionen att ytterligare stödja små och medelstora företag i syfte att utveckla en livskraftig ekonomi för Kosovo. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet betonar behovet av att det snarast genomförs aktiva arbetsmarknadsåtgärder, inbegripet kompetenshöjning, yrkesutbildning och arbetsplatsanknuten utbildning, för att öka sysselsättningen bland utsatta grupper. Parlamentet understryker att utbildningssystemet bör reformeras för att möta arbetskraftsbehovet och behovet på marknaden, och vill att personer som tillhör minoritetsgrupper inkluderas i utformningen och genomförandet av sysselsättningsåtgärder. Parlamentet upprepar vikten av att skapa fler möjligheter för ungdomar och kvinnor. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över den mycket omfattande migrationen av högkvalificerade arbetstagare från Kosovo och efterlyser brett upplagda socioekonomiska åtgärder för att ta itu med den demografiska nedgången. Parlamentet uppmanar kommissionen och länderna på västra Balkan att utarbeta en regional strategi för att hantera den ihållande ungdomsarbetslösheten genom att ta itu med kompetensglappet mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden, förbättra kvaliteten på undervisningen och säkerställa tillräcklig finansiering för aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och system för yrkesutbildning jämsides med adekvat barnomsorg och förskoleverksamhet. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet efterlyser betydande förbättringar på området utbildning och utbildningskvalitet. Parlamentet uppmanar med kraft Kosovo att arbeta för ytterligare framsteg när det gäller skolreformer samt tillhandahålla nödvändigt utbildningsmaterial och korrekta fysiska förutsättningar för alla studerande, särskilt genom att ta itu med problemen med tillgång till utbildning under den pågående pandemin. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar Kosovos beslut att delta i mini-Schengeninitiativet som ett sätt att förbättra goda grannförbindelser och erbjuda Kosovos medborgare och företag nya möjligheter. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet välkomnar att Kosovo också kommer att dra fördel av EU:s digitala inre marknad, och betonar behovet av att investera i digitalisering som ett sätt att förbättra tjänsterna för medborgare, minimera den digitala klyftan och säkerställa lika tillgång till internet, även för de mest utsatta grupperna och för landsbygdsområden. Parlamentet noterar den stora potentialen i digitalisering för utvecklingen av Kosovos ekonomi. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet av det nya regionala roamingavtalet som undertecknades i april 2019 som ett tydligt exempel på hur regionalt samarbete kan ge konkreta fördelar för regionens medborgare och företag. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet konstaterar att pandemin sätter hälso- och sjukvårdssystemet under press. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Kosovo att stärka hälso- och sjukvårdssektorn för att tillhandahålla tillräckliga och tillgängliga primära hälso- och sjukvårdstjänster till alla medborgare, särskilt genom behovsbaserade sociala förmåner för de grupper som drabbas hårdast av covid-19-krisen. Parlamentet konstaterar att ett stort antal anställda inom hälso- och sjukvårdssektorn har lämnat Kosovo, vilket ytterligare förvärrar bristen på hälso- och sjukvårdspersonal och inverkar skadligt på hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet noterar att de strukturella svagheterna har förvärrats av covid-19-pandemin, i synnerhet på grund av förseningarna med att anta lagen om ekonomisk återhämtning, och uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att genomföra effektiva strukturreformer för att mildra inverkan av pandemin och påskynda den ekonomiska återhämtningen efter krisen, även genom att åtgärda bristen på offentlig sjukförsäkring samt problemet med uppdelningen av befogenheter mellan presidenten och premiärministern när det gäller att hantera pandemin, vilket framgick när undantagstillstånd utlystes för att möjliggöra en nedstängning av landet. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet upprepar att EU skyndsamt har mobiliserat omedelbart stöd för västra Balkan för att ta itu med hälsokrisen till följd av covid-19-pandemin och regionens socioekonomiska återhämtning. Parlamentet konstaterar att över 138 miljoner euro har beviljats som bistånd till Kosovo genom programmen inom ramen för IPA 2019 och IPA 2020, av vilka 50 miljoner euro har omfördelats för att åtgärda de sociala och ekonomiska konsekvenserna av den pågående covid-19-krisen på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet understryker vikten av europeisk solidaritet och uppmanar kommissionen att ytterligare stödja Kosovo och de övriga staterna på västra Balkan i deras arbete med att bromsa pandemin. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta med Kosovo i EU:s gemensamma upphandling för vaccin och att anslå en tillräcklig mängd covid-19-vaccin till befolkningen i alla länder på västra Balkan. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet efterlyser bättre skatteuppbörd och bättre tillsyn av offentligt ägda företag, och lovordar de inledande framstegen med att minska skatteskulderna. Parlamentet betonar att ytterligare insatser behövs för att öka skatteintäkterna genom att minska den informella ekonomin och effektivisera skatteuppbörden, vilket skulle kunna säkra mer medel till prioriterade områden, inklusive utbildning och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

87.

Miljö, energi och transporter

| 88. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att säkerställa anpassning till EU:s standarder och politiska mål för klimatskydd och miljö, i linje med åtagandena enligt Parisavtalet och det strategiska målet att uppnå koldioxidneutralitet senast 2050 som en del av den europeiska gröna given, och uppmanar Kosovo att arbeta för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan, som speglar prioriteringarna i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar resultatet från toppmötet om västra Balkan den 10 november 2020 i Sofia inom ramen för Berlinprocessen och fortsätter att stödja alla gemensamma initiativ för att förbättra integrationen och de goda grannförbindelserna i regionen. Parlamentet välkomnar godkännandet av deklarationen om den gröna agendan som är förenlig med EU:s gröna giv och den beredvillighet som uttrycktes av ledarna att vidta åtgärder och anpassa sig till EU:s relevanta politiska åtgärder med målet att uppnå klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet är djupt oroat över att den överväldigande majoriteten av energin i Kosovo kommer från kol och över planerna att bygga ett nytt kolkraftverk. Parlamentet uppmanar Kosovo att öka hållbarheten i energisektorn genom att diversifiera sina energikällor, skyndsamt avlägsna alla kolsubventioner som inte följer kraven, decentralisera energiproduktionen och övergå till förnybara energikällor. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet konstaterar att den rättsliga ramen måste anpassas till EU-direktiven om stora förbränningsanläggningar och industriutsläpp. Parlamentet uppmanar Kosovo att genomföra miljökonsekvensbedömningar enligt internationella standarder och anta nödvändiga åtgärder för att bevara och skydda miljömässigt känsliga områden. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar de kosovanska myndigheterna att uppfylla sitt åtagande att stänga och avveckla kraftverket Kosovo A. Parlamentet välkomnar kommissionens villighet att hjälpa Kosovos regering i denna process, både finansiellt och tekniskt. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet påminner om att prioritering och förbättring av energieffektivitetsåtgärder, bland annat omvandling av den befintliga fjärrvärmen baserad på kol- och oljeprodukter till ett system baserat på högeffektiv kraftvärme och förnybara energikällor, är en nyckelfaktor när det gäller att uppnå klimatmålen. Parlamentet betonar vikten av att bekämpa energifattigdomen. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över den fortsatt höga andelen förtida dödsfall till följd av förorenad luft som härrör från de utsläpp som överstiger de lagligt fastställda taken för större förbränningsanläggningar. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de kosovanska myndigheterna att omedelbart åtgärda luftföroreningarna och fasa ut kol på ett kostnadseffektivt sätt. Parlamentet erkänner den nyligen genomförda översynen av strategin för energisektorn för att ta itu med denna fråga, och uppmanar Kosovo att genomföra sin nationella plan för utsläppsminskning. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmuntrar Kosovos myndigheter att i högre grad prioritera efterlevnaden av miljölagstiftningen och normerna för biologisk mångfald i enlighet med EU:s regelverk samt främja miljömedvetenheten och miljöutbildningen bland Kosovos invånare. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att så snart som möjligt anta lagstiftningen om klimatförändringar och uppmanar landet att utan ytterligare dröjsmål utarbeta och anta en integrerad nationell energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att fortsätta öka avfallsinsamlingens omfattning, framför allt genom att förbättra sopsorteringen och återvinningen, att införa åtgärder för den cirkulära ekonomin för att minska avfallet och ta itu med problemet med olagliga avstjälpningsplatser samt skyndsamt finna ett sätt att göra sig av med farligt avfall. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet är oroat över den lilla mängden tillgängliga vattenresurser, och uppmanar Kosovos myndigheter att respektera särskilda naturområden och skyddade områden när de planerar vattenkraftverk och att inte äventyra vattenförsörjningens hållbarhet. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av fördraget om energigemenskapen, inklusive genomförandet av regelverket om statligt stöd och ett fullständigt öppnande av den nationella marknaden för el, i riktning mot en regional marknadsintegrering. Parlamentet uppmuntrar arbetet med regional konnektivitet och fullbordandet av den regionala energimarknaden. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att genomföra trovärdiga och hållbara strategier för kollektivtrafik och rörlighet för att åtgärda långvariga brister i infrastrukturen, inbegripet reguljära kollektivtrafikförbindelser till norra Mitrovica och alla större städer i hela landet. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av 2020 års årliga IPA-åtgärdsprogram för Kosovo som uppgår till sammanlagt 90 miljoner euro, och insisterar på att IPA-medlen används bland annat för att främja den gröna agendan genom att stärka miljöskyddet, bidra till att begränsa klimatförändringarna och öka motståndskraften mot dem samt påskynda omställningen till en koldioxidsnål ekonomi. Parlamentet efterlyser ökad transparens och en mer ingående parlamentarisk granskning av de medel som anslagits till Kosovo, och uppmanar kommissionen att bättre övervaka användningen av EU-medel och rapportera alla former av missbruk. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fokusera IPA III-medlen på Kosovos pågående demokratiska omställning och infrastrukturprojekt, särskilt med tanke på de bestående problemen med investeringsklimatet, absorptionskapaciteten och miljöstandarderna i Kosovo. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet vill att det framtida föranslutningsinstrumentet (IPA III) ska innehålla både incitament och villkor. Enligt parlamentet är det avgörande att IPA III stöder en ytterligare förstärkning av grundläggande värderingar och god samhällsstyrning och att instrumentet upphör om det förekommer systemiska hot mot unionens intressen och värderingar. Parlamentet anser att principen om anslutningsprocessens reversibilitet enligt den förnyade metoden också tydligt bör avspeglas i föranslutningsfinansieringen. Parlamentet upprepar att omfattningen av det ekonomiska stödet bör stå i proportion till Kosovos europeiska perspektiv. |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Kosovos president, regering och parlament. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2019)0319.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0168.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/161 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/161

---

P9_TA(2021)0114

Rapporter 2019 och 2020 om Nordmakedonien

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Nordmakedonien (2019/2174(INI))

(2021/C 494/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018, rådets slutsatser av den 18 juni 2019 och Europeiska rådets slutsatser av den 17–18 oktober 2019, som skjuter upp besluten om inledande av anslutningsförhandlingar med Republiken Nordmakedonien och Republiken Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018, rådets slutsatser av den 18 juni 2019 och Europeiska rådets slutsatser av den 17–18 oktober 2019, som skjuter upp besluten om inledande av anslutningsförhandlingar med Republiken Nordmakedonien och Republiken Albanien,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 26 mars 2020 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien, där man ställde sig bakom rådets slutsatser av den 25 mars 2020 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 26 mars 2020 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien, där man ställde sig bakom rådets slutsatser av den 25 mars 2020 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av fördraget om vänskap, god grannsämja och samarbete mellan Republiken Bulgarien och Republiken Nordmakedonien, som undertecknades den 1 augusti 2017 och ratificerades i januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om vänskap, god grannsämja och samarbete mellan Republiken Bulgarien och Republiken Nordmakedonien, som undertecknades den 1 augusti 2017 och ratificerades i januari 2018,

| — | med beaktande av det slutgiltiga avtalet om biläggande av meningsskiljaktigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) och 845 (1993), upphörandet av interimsavtalet från 1995 och inrättandet av ett strategiskt partnerskap den 17 juni 2018 mellan Grekland och Nordmakedonien, även kallat Prespa-avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutgiltiga avtalet om biläggande av meningsskiljaktigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) och 845 (1993), upphörandet av interimsavtalet från 1995 och inrättandet av ett strategiskt partnerskap den 17 juni 2018 mellan Grekland och Nordmakedonien, även kallat Prespa-avtalet,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia, som bifogats denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia, som bifogats denna,

| — | med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan inom ramen för Berlinprocessen den 10 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan inom ramen för Berlinprocessen den 10 november 2020,

| — | med beaktande av Nordmakedoniens anslutning till Nato den 27 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordmakedoniens anslutning till Nato den 27 mars 2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641), dess bilaga samt arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641), dess bilaga samt arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar North Macedonia 2019 Report (SWD(2019)0218), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar North Macedonia 2019 Report (SWD(2019)0218),

| — | med beaktande av Zagrebförklaringen, som man enades om vid toppmötet mellan EU och västra Balkan, som ägde rum via videokonferens den 6 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zagrebförklaringen, som man enades om vid toppmötet mellan EU och västra Balkan, som ägde rum via videokonferens den 6 maj 2020,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om förstärkt samarbete med partner på västra Balkan på migrations- och säkerhetsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om förstärkt samarbete med partner på västra Balkan på migrations- och säkerhetsområdet,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Meddelande om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011) och kommissionens meddelande av den 29 april 2020 om stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Meddelande om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011) och kommissionens meddelande av den 29 april 2020 om stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar North Macedonia 2019 Report (SWD(2020)0351), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar North Macedonia 2019 Report (SWD(2020)0351),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003,

| — | med beaktande av toppmötet i Sofia 2020, som leddes gemensamt av Bulgarien och Nordmakedonien inom ramen för Berlinprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet i Sofia 2020, som leddes gemensamt av Bulgarien och Nordmakedonien inom ramen för Berlinprocessen,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att bevilja Nordmakedonien status som kandidatland för EU-medlemskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att bevilja Nordmakedonien status som kandidatland för EU-medlemskap,

| — | med beaktande av den så kallade Pržino-överenskommelsen, som de fyra största politiska partierna ingick i Skopje den 2 juni och 15 juli 2015, och överenskommelsen mellan de fyra partierna om genomförandet av den, av den 20 juli och 31 augusti 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den så kallade Pržino-överenskommelsen, som de fyra största politiska partierna ingick i Skopje den 2 juni och 15 juli 2015, och överenskommelsen mellan de fyra partierna om genomförandet av den, av den 20 juli och 31 augusti 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om stärkandet av mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om stärkandet av mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (1),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 8 december 2020 från ledamöter av Europaparlamentet om anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 8 december 2020 från ledamöter av Europaparlamentet om anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (2),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0040/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0040/2021), och av följande skäl:

| A. | Nordmakedonien har gjort kontinuerliga framsteg och visat ett hängivet engagemang på sin väg mot EU, vilket har stärkt klimatet av ömsesidigt förtroende och resulterade i Europeiska rådets beslut av den 26 mars 2020 om att inleda anslutningsförhandlingar. |
| --- | --- |

A.

Nordmakedonien har gjort kontinuerliga framsteg och visat ett hängivet engagemang på sin väg mot EU, vilket har stärkt klimatet av ömsesidigt förtroende och resulterade i Europeiska rådets beslut av den 26 mars 2020 om att inleda anslutningsförhandlingar.

| B. | Nordmakedonien bör bedömas enskilt på sina egna meriter efter de framsteg som gjorts när det gäller de kriterier som fastställts av Europeiska rådet, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning till EU. Utsikterna till EU-medlemskap har varit ett grundläggande incitament för reformer, och utvidgningsprocessen har spelat en avgörande roll för stabiliseringen av västra Balkan. |
| --- | --- |

B.

Nordmakedonien bör bedömas enskilt på sina egna meriter efter de framsteg som gjorts när det gäller de kriterier som fastställts av Europeiska rådet, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning till EU. Utsikterna till EU-medlemskap har varit ett grundläggande incitament för reformer, och utvidgningsprocessen har spelat en avgörande roll för stabiliseringen av västra Balkan.

| C. | Rättsstatsprincipen är ett viktigt riktmärke för att bedöma den demokratiska omvandlingen och framstegen mot en anslutning till EU. |
| --- | --- |

C.

Rättsstatsprincipen är ett viktigt riktmärke för att bedöma den demokratiska omvandlingen och framstegen mot en anslutning till EU.

| D. | Europeiska rådets beslut av den 17–18 oktober 2019 om att senarelägga inledandet av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien ledde till politisk instabilitet i landet och extraval år 2020. |
| --- | --- |

D.

Europeiska rådets beslut av den 17–18 oktober 2019 om att senarelägga inledandet av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien ledde till politisk instabilitet i landet och extraval år 2020.

| E. | Europeiska kommissionen lade fram ett utkast till förhandlingsram den 1 juli 2020. |
| --- | --- |

E.

Europeiska kommissionen lade fram ett utkast till förhandlingsram den 1 juli 2020.

| F. | Ett missbruk av anslutningsprocessen från EU-medlemsstaters sida för att lösa kulturhistoriska motsättningar skulle utgöra ett farligt prejudikat för de framtida anslutningsprocesserna för resten av länderna på västra Balkan, särskilt med tanke på regionens historiska bakgrund. |
| --- | --- |

F.

Ett missbruk av anslutningsprocessen från EU-medlemsstaters sida för att lösa kulturhistoriska motsättningar skulle utgöra ett farligt prejudikat för de framtida anslutningsprocesserna för resten av länderna på västra Balkan, särskilt med tanke på regionens historiska bakgrund.

| G. | Landet håller fortsatt en jämn takt när det gäller att anta EU-reformer, särskilt inom viktiga områden såsom rättsstatsprincipen, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, underrättelsetjänster och offentlig förvaltning samt de demokratiska institutionernas och förfarandenas funktionssätt. |
| --- | --- |

G.

Landet håller fortsatt en jämn takt när det gäller att anta EU-reformer, särskilt inom viktiga områden såsom rättsstatsprincipen, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, underrättelsetjänster och offentlig förvaltning samt de demokratiska institutionernas och förfarandenas funktionssätt.

| H. | Ytterligare konsekventa insatser behövs i fråga om strategiska EU-relaterade reformer, vilket kräver att samtliga ledare och berörda parter gemensamt engagerar sig. |
| --- | --- |

H.

Ytterligare konsekventa insatser behövs i fråga om strategiska EU-relaterade reformer, vilket kräver att samtliga ledare och berörda parter gemensamt engagerar sig.

| I. | EU stöder fortfarande helhjärtat Nordmakedoniens strategiska val i riktning mot europeisk integration och i slutändan EU-medlemskap, baserat på rättsstatsprincipen, multietnisk harmoni och goda grannförbindelser, i linje med Thessaloniki-agendan för västra Balkan från 2003. |
| --- | --- |

I.

EU stöder fortfarande helhjärtat Nordmakedoniens strategiska val i riktning mot europeisk integration och i slutändan EU-medlemskap, baserat på rättsstatsprincipen, multietnisk harmoni och goda grannförbindelser, i linje med Thessaloniki-agendan för västra Balkan från 2003.

| J. | EU:s engagemang för västra Balkan är större än i andra regioner och visar på ett ömsesidigt strategiskt åtagande. |
| --- | --- |

J.

EU:s engagemang för västra Balkan är större än i andra regioner och visar på ett ömsesidigt strategiskt åtagande.

| K. | EU bör fortsätta att främja investeringar och utveckla handelsförbindelserna med Nordmakedonien eftersom landets ekonomiska utveckling är av yttersta vikt. |
| --- | --- |

K.

EU bör fortsätta att främja investeringar och utveckla handelsförbindelserna med Nordmakedonien eftersom landets ekonomiska utveckling är av yttersta vikt.

| L. | EU är Nordmakedoniens överlägset största handelspartner och står för 75 procent av landets export och 62 procent av dess import, och är den största givaren av ekonomiskt stöd – landet har sedan 2007 fått mer än 1,25 miljarder euro i föranslutningsstöd. |
| --- | --- |

L.

EU är Nordmakedoniens överlägset största handelspartner och står för 75 procent av landets export och 62 procent av dess import, och är den största givaren av ekonomiskt stöd – landet har sedan 2007 fått mer än 1,25 miljarder euro i föranslutningsstöd.

| M. | Nordmakedoniens ekonomi har drabbats hårt av covid-19-pandemin, och åtgärderna för att förhindra virusets spridning har påverkat den nationella budgeten negativt. |
| --- | --- |

M.

Nordmakedoniens ekonomi har drabbats hårt av covid-19-pandemin, och åtgärderna för att förhindra virusets spridning har påverkat den nationella budgeten negativt.

| N. | EU har erbjudit Nordmakedonien det mest omfattande stödet för att mildra effekterna av covid-19-pandemin, med 66 miljoner euro för akuta hälso- och sjukvårdsbehov och den ekonomiska och sociala återhämtningen efter pandemin. EU har tillgängliggjort uppemot 160 miljoner euro i makroekonomiskt stöd till Nordmakedonien. |
| --- | --- |

N.

EU har erbjudit Nordmakedonien det mest omfattande stödet för att mildra effekterna av covid-19-pandemin, med 66 miljoner euro för akuta hälso- och sjukvårdsbehov och den ekonomiska och sociala återhämtningen efter pandemin. EU har tillgängliggjort uppemot 160 miljoner euro i makroekonomiskt stöd till Nordmakedonien.

| O. | EU har mobiliserat 3,3 miljarder euro för åtgärder mot coronaviruspandemin på västra Balkan, varav 38 miljoner euro i omedelbart stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, 467 miljoner euro för att bygga upp motståndskraften i hälso- och sjukvårdssystemen och mildra de socioekonomiska konsekvenserna, 750 miljoner euro i makroekonomiskt stöd, 385 miljoner euro för stöd till och återaktivering av den privata sektorn samt 1,7 miljarder euro i förmånliga lån från Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

O.

EU har mobiliserat 3,3 miljarder euro för åtgärder mot coronaviruspandemin på västra Balkan, varav 38 miljoner euro i omedelbart stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, 467 miljoner euro för att bygga upp motståndskraften i hälso- och sjukvårdssystemen och mildra de socioekonomiska konsekvenserna, 750 miljoner euro i makroekonomiskt stöd, 385 miljoner euro för stöd till och återaktivering av den privata sektorn samt 1,7 miljarder euro i förmånliga lån från Europeiska investeringsbanken.

| P. | Nordmakedonien utgör fortfarande en av de största transitvägarna för irreguljär migration. |
| --- | --- |

P.

Nordmakedonien utgör fortfarande en av de största transitvägarna för irreguljär migration.

| Q. | Regionalt samarbete mellan länderna på västra Balkan är avgörande för att upprätthålla och stärka deras stabilitet och öka välståndet i regionen. Goda grannförbindelser är oumbärliga för Nordmakedoniens framsteg mot en EU-anslutning. |
| --- | --- |

Q.

Regionalt samarbete mellan länderna på västra Balkan är avgörande för att upprätthålla och stärka deras stabilitet och öka välståndet i regionen. Goda grannförbindelser är oumbärliga för Nordmakedoniens framsteg mot en EU-anslutning.

| R. | Prespa-avtalet och fördraget om goda grannförbindelser är banbrytande avtal som representerar en modell för stabilitet och försoning i hela regionen på västra Balkan och som har förbättrat andan av goda grannförbindelser och regionalt samarbete. |
| --- | --- |

R.

Prespa-avtalet och fördraget om goda grannförbindelser är banbrytande avtal som representerar en modell för stabilitet och försoning i hela regionen på västra Balkan och som har förbättrat andan av goda grannförbindelser och regionalt samarbete.

| S. | Europeiska rådet har hittills inte godkänt förhandlingsramen för Nordmakedonien, vilket undergräver unionens trovärdighet och minskar EU:s omvandlande kraft på västra Balkan. |
| --- | --- |

S.

Europeiska rådet har hittills inte godkänt förhandlingsramen för Nordmakedonien, vilket undergräver unionens trovärdighet och minskar EU:s omvandlande kraft på västra Balkan.

| T. | I mars 2020, till följd av ikraftträdandet av det historiska Prespa-avtalet och fördraget om vänskap mellan Nordmakedonien och Bulgarien, blev landet Natos 30:e medlemsstat, och EU beslutade att inleda anslutningsförhandlingar. |
| --- | --- |

T.

I mars 2020, till följd av ikraftträdandet av det historiska Prespa-avtalet och fördraget om vänskap mellan Nordmakedonien och Bulgarien, blev landet Natos 30:e medlemsstat, och EU beslutade att inleda anslutningsförhandlingar.

| U. | Anslutningen till Nato 2020 markerar ett tydligt steg mot större stabilitet, interoperabilitet och försvarsintegration i den euroatlantiska gemenskapen och främjar landets utsikter till en EU-anslutning i slutändan. |
| --- | --- |

U.

Anslutningen till Nato 2020 markerar ett tydligt steg mot större stabilitet, interoperabilitet och försvarsintegration i den euroatlantiska gemenskapen och främjar landets utsikter till en EU-anslutning i slutändan.

| V. | Konferensen om Europas framtid kan bidra till strävandena inför en EU-anslutning bland länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

V.

Konferensen om Europas framtid kan bidra till strävandena inför en EU-anslutning bland länderna på västra Balkan.

| W. | Ett fullvärdigt EU-medlemskap för Nordmakedonien ligger i unionens eget politiska, säkerhetsrelaterade och ekonomiska intresse. |
| --- | --- |

W.

Ett fullvärdigt EU-medlemskap för Nordmakedonien ligger i unionens eget politiska, säkerhetsrelaterade och ekonomiska intresse.

1.

Europaparlamentet välkomnar Nordmakedoniens tydliga strategiska orientering i riktning mot – och motsvarande engagemang för – EU-integration, vilket yttrat sig i det fortsatta genomförandet av anslutningsrelaterade reformer och arbetet för att lösa bilaterala frågor med grannländerna.

2.

Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för Europeiska rådets försäkran från Thessaloniki 2003 om att framtiden för länderna på västra Balkan ligger i EU.

3.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att stå fast vid sina åtaganden och visa tydlig politisk vilja, så att det blir möjligt för rådet att godkänna förhandlingsramen och hålla den första regeringskonferensen med Nordmakedonien så snart som möjligt för att förhindra ytterligare förseningar, och därigenom bekräfta anslutningsprocessens trovärdighet, objektivitet och tillförlitlighet.

4.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att utvidgningspolitiken måste drivas av objektiva kriterier och inte hindras av ensidiga intressen. Parlamentet upprepar att EU:s utvidgningspolitik har varit unionens mest effektiva utrikespolitiska instrument och att en fortsatt nedmontering av den kan leda till en instabil situation i EU:s omedelbara grannskap.

5.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med befolkningen i Nordmakedonien och anser att det är viktigt att säkerställa kontinuiteten i ett engagerat och aktivt stöd till makedonska framsteg på vägen mot Europeiska unionen.

6.

Europaparlamentet välkomnar att Nordmakedonien kommer att inneha ordförandeskapet för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) under 2023.

7.

Europaparlamentet anser att konferensen om Europas framtid på lämpligt sätt bör inbegripa och aktivt involvera företrädare för Nordmakedonien och andra länder på västra Balkan, både på regeringsnivå och på civilsamhällets nivå, däribland unga.

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna och de politiska partierna i Nordmakedonien att fortsätta de insatser som man kommit överens om för att stärka demokratin och omvandlingsprocessen, fortsatt kämpa mot korruption samt stärka rättsstatsprincipen, de goda grannförbindelserna och det regionala samarbetet, samtidigt som man förbättrar klimatet för medierna och det civila samhället.

9.

Europaparlamentet påminner om att framstegen i anslutningsförhandlingarna enligt den reviderade utvidgningsmetoden fortfarande är beroende av beständiga, djupgående och oåterkalleliga reformer på alla grundläggande områden.

Rättsstatsprincipen

Rättsstatsprincipen

| 10. | Europaparlamentet betonar att det är av största vikt att upprätthålla rättsstatsprincipen genom rättsliga reformer och en konsekvent lagföring av korruption på hög nivå och kriminella nätverk. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att det är av största vikt att upprätthålla rättsstatsprincipen genom rättsliga reformer och en konsekvent lagföring av korruption på hög nivå och kriminella nätverk.

| 11. | Europaparlamentet lovordar framstegen när det gäller att ta itu med de brådskande reformprioriteringarna och uppföljningen av rekommendationerna från Venedigkommissionen och gruppen av ledande experter om systemiska rättsstatliga problem. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet lovordar framstegen när det gäller att ta itu med de brådskande reformprioriteringarna och uppföljningen av rekommendationerna från Venedigkommissionen och gruppen av ledande experter om systemiska rättsstatliga problem.

| 12. | Europaparlamentet erkänner antagandet av lagar om förebyggande av korruption och intressekonflikter, lobbyverksamhet, tillgång till information, skydd av visselblåsare och den allmänna åklagarmyndigheten, och efterlyser ett effektivt och stadigt genomförande av dem. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner antagandet av lagar om förebyggande av korruption och intressekonflikter, lobbyverksamhet, tillgång till information, skydd av visselblåsare och den allmänna åklagarmyndigheten, och efterlyser ett effektivt och stadigt genomförande av dem.

| 13. | Europaparlamentet noterar regeringens antagande av två reformplaner, närmare bestämt agendan för Europa på hemmaplan och handlingsplanen för korruptionsbekämpning, vilka syftar till att effektivisera reformagendan på utvalda prioriterade områden i enlighet med de grundläggande delarna av den reviderade anslutningsmetoden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar regeringens antagande av två reformplaner, närmare bestämt agendan för Europa på hemmaplan och handlingsplanen för korruptionsbekämpning, vilka syftar till att effektivisera reformagendan på utvalda prioriterade områden i enlighet med de grundläggande delarna av den reviderade anslutningsmetoden.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser behövs för att säkerställa ändamålsenliga och konsekventa mekanismer för avskräckning, förebyggande, upptäckt, proaktiva utredningar och sanktioner när det gäller innehavare av offentliga ämbeten genom åtgärder som omfattar intressekonflikter, lobbning, etiska regler och skydd av visselblåsare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser behövs för att säkerställa ändamålsenliga och konsekventa mekanismer för avskräckning, förebyggande, upptäckt, proaktiva utredningar och sanktioner när det gäller innehavare av offentliga ämbeten genom åtgärder som omfattar intressekonflikter, lobbning, etiska regler och skydd av visselblåsare.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av posten som vice premiärminister med ansvar för bekämpning av korruption och brottslighet, hållbar utveckling och mänskliga resurser som ett tecken på ett tydligt politiskt åtagande om att ta itu med dessa områden som en prioriterad fråga. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av posten som vice premiärminister med ansvar för bekämpning av korruption och brottslighet, hållbar utveckling och mänskliga resurser som ett tecken på ett tydligt politiskt åtagande om att ta itu med dessa områden som en prioriterad fråga.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser med kraft ett effektivt genomförande av åtgärder för att säkerställa rättsväsendets och åklagarväsendets professionalism, oberoende, integritet och ansvarsskyldighet, bland annat genom ett effektivt genomförande av etiska regler och den banbrytande lagen om den allmänna åklagarmyndigheten, för att säkerställa hållbara lösningar i ärenden som hanteras av den särskilda åklagarmyndigheten, och ansvarsskyldighet för brott som härrör från det mycket omfattande fallet av olaglig avlyssning. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser inom alla rättsliga institutioner för att bidra till att återupprätta allmänhetens förtroende för rättsväsendet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser med kraft ett effektivt genomförande av åtgärder för att säkerställa rättsväsendets och åklagarväsendets professionalism, oberoende, integritet och ansvarsskyldighet, bland annat genom ett effektivt genomförande av etiska regler och den banbrytande lagen om den allmänna åklagarmyndigheten, för att säkerställa hållbara lösningar i ärenden som hanteras av den särskilda åklagarmyndigheten, och ansvarsskyldighet för brott som härrör från det mycket omfattande fallet av olaglig avlyssning. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser inom alla rättsliga institutioner för att bidra till att återupprätta allmänhetens förtroende för rättsväsendet.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar åtgärder som stärker rättsväsendets opartiskhet, transparens och ansvarsskyldighet genom proaktiva åtgärder från rättsrådet, och efterlyser ett effektivt genomförande av den reviderade lagen om rådet för allmänna åklagare. Parlamentet efterlyser en fullständig tillämpning av mekanismer för att befästa rättsväsendets professionalism och integritet genom verifikationer, finansiella utredningar och beslag av tillgångar. Parlamentet är oroat över den begränsade tillgången till rättslig prövning under covid-19-pandemin och uppmuntrar myndigheterna att påskynda digitaliseringen av rättsväsendet och den därmed sammanhängande förvaltningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar åtgärder som stärker rättsväsendets opartiskhet, transparens och ansvarsskyldighet genom proaktiva åtgärder från rättsrådet, och efterlyser ett effektivt genomförande av den reviderade lagen om rådet för allmänna åklagare. Parlamentet efterlyser en fullständig tillämpning av mekanismer för att befästa rättsväsendets professionalism och integritet genom verifikationer, finansiella utredningar och beslag av tillgångar. Parlamentet är oroat över den begränsade tillgången till rättslig prövning under covid-19-pandemin och uppmuntrar myndigheterna att påskynda digitaliseringen av rättsväsendet och den därmed sammanhängande förvaltningen.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar till slutförande av de institutionella reformerna och genomförande av de pågående reformerna inom säkerhets- och underrättelsesektorerna, för att säkerställa ekonomiskt, operativt och funktionellt oberoende för den nya nationella säkerhetsmyndigheten och den operativa tekniska myndigheten, jämte meningsfull parlamentarisk kontroll av underrättelsetjänsterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmuntrar till slutförande av de institutionella reformerna och genomförande av de pågående reformerna inom säkerhets- och underrättelsesektorerna, för att säkerställa ekonomiskt, operativt och funktionellt oberoende för den nya nationella säkerhetsmyndigheten och den operativa tekniska myndigheten, jämte meningsfull parlamentarisk kontroll av underrättelsetjänsterna.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser fortsatta proaktiva insatser för att ta itu med organiserad brottslighet och korruption på ett systematiskt sätt och genom systematiska förebyggande åtgärder, finansiella utredningar, lagföring av finansbrott, inbegripet penningtvätt, och finansiering av terrorism samt antagande av lämpliga sanktioner. Parlamentet efterlyser fortsatta insatser för att inleda åtgärder i syfte att upplösa kriminella nätverk som är inblandade i olika former av olaglig handel, till exempel med skjutvapen, människor och narkotika. Parlamentet uppmanar eftertryckligen landet att ytterligare anpassa sig till regelverket, genomföra systematiska finansiella utredningar och intensifiera åtgärderna för att identifiera, spåra, frysa, beslagta och förvalta olagliga tillgångar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet efterlyser fortsatta proaktiva insatser för att ta itu med organiserad brottslighet och korruption på ett systematiskt sätt och genom systematiska förebyggande åtgärder, finansiella utredningar, lagföring av finansbrott, inbegripet penningtvätt, och finansiering av terrorism samt antagande av lämpliga sanktioner. Parlamentet efterlyser fortsatta insatser för att inleda åtgärder i syfte att upplösa kriminella nätverk som är inblandade i olika former av olaglig handel, till exempel med skjutvapen, människor och narkotika. Parlamentet uppmanar eftertryckligen landet att ytterligare anpassa sig till regelverket, genomföra systematiska finansiella utredningar och intensifiera åtgärderna för att identifiera, spåra, frysa, beslagta och förvalta olagliga tillgångar.

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar till insatser för att stärka det nyinrättade kontoret för återvinning av tillgångar och förbättra åtgärderna mot penningtvätt och ekonomiska brott. Parlamentet efterlyser ökade gemensamma insatser för att ta itu med organiserad, ekonomisk och it-relaterad brottslighet, bland annat genom bättre samordning och partnerskap med Europol. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmuntrar till insatser för att stärka det nyinrättade kontoret för återvinning av tillgångar och förbättra åtgärderna mot penningtvätt och ekonomiska brott. Parlamentet efterlyser ökade gemensamma insatser för att ta itu med organiserad, ekonomisk och it-relaterad brottslighet, bland annat genom bättre samordning och partnerskap med Europol.

| 21. | Europaparlamentet erkänner de framsteg som gjorts när det gäller att ta itu med den utbredda korruptionen, bland annat genom förbättrade resultat när det gäller att utreda, lagföra och pröva fall av korruption på hög nivå, missbruk av offentlig ställning och olagligt berikande. Parlamentet noterar vikten av den förstärkta ledande rollen för kommissionen för förebyggande av korruption och av samarbetet med den i detta avseende. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erkänner de framsteg som gjorts när det gäller att ta itu med den utbredda korruptionen, bland annat genom förbättrade resultat när det gäller att utreda, lagföra och pröva fall av korruption på hög nivå, missbruk av offentlig ställning och olagligt berikande. Parlamentet noterar vikten av den förstärkta ledande rollen för kommissionen för förebyggande av korruption och av samarbetet med den i detta avseende.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar den allmänna åklagarmyndigheten att behandla allvarliga ärenden och proaktivt följa upp viktiga fall som anmäls av korruptionsbekämpande myndigheter, revisionsbyråer och visselblåsare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar den allmänna åklagarmyndigheten att behandla allvarliga ärenden och proaktivt följa upp viktiga fall som anmäls av korruptionsbekämpande myndigheter, revisionsbyråer och visselblåsare.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna i Nordmakedonien att fortsätta och intensifiera sina insatser för att bekämpa radikalisering och terrorism, och att ta itu med problemet med utländska terroriststridande genom fortlöpande gränsöverskridande informationsutbyte och ökat samarbete mellan säkerhetsorgan och organisationer i det civila samhället, religiösa ledare, lokalsamhällen, utbildningsinstitutioner, hälso- och sjukvårdsinstitutioner och sociala institutioner samt genom ordentliga återintegreringsinsatser. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna i Nordmakedonien att fortsätta och intensifiera sina insatser för att bekämpa radikalisering och terrorism, och att ta itu med problemet med utländska terroriststridande genom fortlöpande gränsöverskridande informationsutbyte och ökat samarbete mellan säkerhetsorgan och organisationer i det civila samhället, religiösa ledare, lokalsamhällen, utbildningsinstitutioner, hälso- och sjukvårdsinstitutioner och sociala institutioner samt genom ordentliga återintegreringsinsatser.

Fungerande demokratiska institutioner

Fungerande demokratiska institutioner

| 24. | Europaparlamentet påminner om att en konstruktiv opposition är avgörande för att Sobranie, Nordmakedoniens parlament, ska fungera och för att viktig lagstiftning ska kunna antas, såsom reformprocessen med anknytning till EU och Nato. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om att en konstruktiv opposition är avgörande för att Sobranie, Nordmakedoniens parlament, ska fungera och för att viktig lagstiftning ska kunna antas, såsom reformprocessen med anknytning till EU och Nato.

| 25. | Europaparlamentet lovordar regerings- och oppositionspartiernas engagemang i Sobranie för viktiga beslut av gemensamt nationellt intresse. Parlamentet konstaterar att en starkare politisk dialog mellan alla politiska partier är en förutsättning för goda styrelseformer och ett fungerande lagstiftningsarbete. Parlamentet uppmanar alla partier i parlamentet att fortsatt inta en konstruktiv hållning, avstå från användning av nationalistisk och uppviglande retorik och delta i politisk dialog i god tro, särskilt när det gäller viktiga hälsomässiga, ekonomiska, sociala och politiska insatser i syfte att ta itu med covid-19-krisen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet lovordar regerings- och oppositionspartiernas engagemang i Sobranie för viktiga beslut av gemensamt nationellt intresse. Parlamentet konstaterar att en starkare politisk dialog mellan alla politiska partier är en förutsättning för goda styrelseformer och ett fungerande lagstiftningsarbete. Parlamentet uppmanar alla partier i parlamentet att fortsatt inta en konstruktiv hållning, avstå från användning av nationalistisk och uppviglande retorik och delta i politisk dialog i god tro, särskilt när det gäller viktiga hälsomässiga, ekonomiska, sociala och politiska insatser i syfte att ta itu med covid-19-krisen.

| 26. | Europaparlamentet påminner om vikten av Jean Monnet-dialogen för att skapa förtroende, stärka den demokratiska kulturen och förbättra den parlamentariska kapaciteten genom att underlätta en politisk dialog inom Sobranie. Parlamentet välkomnar det konstruktiva partiöverskridande samarbetet inom Jean Monnet-dialogen och åtagandet om att genomföra slutsatserna från denna dialog och att sammankalla till en fjärde omgång. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om vikten av Jean Monnet-dialogen för att skapa förtroende, stärka den demokratiska kulturen och förbättra den parlamentariska kapaciteten genom att underlätta en politisk dialog inom Sobranie. Parlamentet välkomnar det konstruktiva partiöverskridande samarbetet inom Jean Monnet-dialogen och åtagandet om att genomföra slutsatserna från denna dialog och att sammankalla till en fjärde omgång.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Sobranie att förbättra lagstiftningsprocessen genom att minimera användningen av påskyndade förfaranden, öka transparensen, säkerställa skyndsamt offentliggörande av och tillgång till information om lagstiftningsprocesser på ett inkluderande sätt samt genomföra ordentliga samråd och konsekvensbedömningar. Parlamentet påminner om att parlamentets arbetsordning behöver uppgraderas genom konsensus för att öka Sobranies egenmakt och stärka mekanismerna för lagstiftningsgranskning och budgetkontroll. Parlamentet upprepar vikten av samarbete med och hållbar finansiering för det civila samhället för att säkerställa en sund granskning av offentliga institutioner. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Sobranie att förbättra lagstiftningsprocessen genom att minimera användningen av påskyndade förfaranden, öka transparensen, säkerställa skyndsamt offentliggörande av och tillgång till information om lagstiftningsprocesser på ett inkluderande sätt samt genomföra ordentliga samråd och konsekvensbedömningar. Parlamentet påminner om att parlamentets arbetsordning behöver uppgraderas genom konsensus för att öka Sobranies egenmakt och stärka mekanismerna för lagstiftningsgranskning och budgetkontroll. Parlamentet upprepar vikten av samarbete med och hållbar finansiering för det civila samhället för att säkerställa en sund granskning av offentliga institutioner.

| 28. | Europaparlamentet noterar det smidiga genomförandet av parlamentsvalet den 15 juli 2020 men påminner om att valets rättsliga stabilitet ändå undergrävdes av frekventa revideringar av den rättsliga ramen och regelverket. Parlamentet understryker behovet av att grundligt genomföra de kvarstående rekommendationerna i den slutliga rapporten från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), inbegripet en snabb, inkluderande och omfattande översyn av vallagen inför framtida val, och att ytterligare insatser måste göras för att se till att röstlängderna hålls uppdaterade och är korrekta. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar det smidiga genomförandet av parlamentsvalet den 15 juli 2020 men påminner om att valets rättsliga stabilitet ändå undergrävdes av frekventa revideringar av den rättsliga ramen och regelverket. Parlamentet understryker behovet av att grundligt genomföra de kvarstående rekommendationerna i den slutliga rapporten från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), inbegripet en snabb, inkluderande och omfattande översyn av vallagen inför framtida val, och att ytterligare insatser måste göras för att se till att röstlängderna hålls uppdaterade och är korrekta.

| 29. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att förbättra insynen i de politiska partiernas finansiering och säkerställa mekanismer för ett demokratiskt, konkurrenspräglat och representativt funktionssätt inom partierna, också genom vederbörlig oberoende tillsyn. Parlamentet påminner om behovet att effektivt genomföra rekommendationerna från det statliga revisionsverket. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att förbättra insynen i de politiska partiernas finansiering och säkerställa mekanismer för ett demokratiskt, konkurrenspräglat och representativt funktionssätt inom partierna, också genom vederbörlig oberoende tillsyn. Parlamentet påminner om behovet att effektivt genomföra rekommendationerna från det statliga revisionsverket.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den nya regeringen att prioritera reformen av den offentliga förvaltningen genom att integrera och systematiskt tillämpa meritbaserade standarder vid offentliga utnämningar och befordringar och främja en kultur av öppenhet, yrkesmässigt oberoende, ansvarsskyldighet, integritet samt rättvis könsfördelning och etnisk representation inom den offentliga förvaltningen och statligt ägda företag, samtidigt som ett adekvat skydd för visselblåsare säkerställs. Parlamentet efterlyser en grundlig uppföljning av rekommendationerna från den statliga kommissionen för förebyggande av korruption. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den nya regeringen att prioritera reformen av den offentliga förvaltningen genom att integrera och systematiskt tillämpa meritbaserade standarder vid offentliga utnämningar och befordringar och främja en kultur av öppenhet, yrkesmässigt oberoende, ansvarsskyldighet, integritet samt rättvis könsfördelning och etnisk representation inom den offentliga förvaltningen och statligt ägda företag, samtidigt som ett adekvat skydd för visselblåsare säkerställs. Parlamentet efterlyser en grundlig uppföljning av rekommendationerna från den statliga kommissionen för förebyggande av korruption.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att säkerställa full öppenhet genom att ytterligare förbättra tillgången till information, också om covid-19, genom att säkerställa regelbundna uppdateringar mellan myndigheterna via den öppna statliga dataportalen samt obegränsad funktion för myndigheten för skydd av fri tillgång till offentlig information. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att säkerställa full öppenhet genom att ytterligare förbättra tillgången till information, också om covid-19, genom att säkerställa regelbundna uppdateringar mellan myndigheterna via den öppna statliga dataportalen samt obegränsad funktion för myndigheten för skydd av fri tillgång till offentlig information.

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att ta fram och öppna den jugoslaviska underrättelsetjänstens relevanta arkiv. Parlamentet anser att en insynsvänlig hantering av det totalitära förflutna, inklusive öppnande av underrättelsetjänstens arkiv, är ett steg i riktning mot ytterligare demokratisering, ansvarsskyldighet och institutionellt stärkande både i landet i sig och i västra Balkanregionen som helhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att ta fram och öppna den jugoslaviska underrättelsetjänstens relevanta arkiv. Parlamentet anser att en insynsvänlig hantering av det totalitära förflutna, inklusive öppnande av underrättelsetjänstens arkiv, är ett steg i riktning mot ytterligare demokratisering, ansvarsskyldighet och institutionellt stärkande både i landet i sig och i västra Balkanregionen som helhet.

| 33. | Europaparlamentet insisterar på behovet av ytterligare förbättringar när det gäller insynen i och synligheten för EU:s finansiering, för att säkerställa en effektiv kontroll, revision och uppföljning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet insisterar på behovet av ytterligare förbättringar när det gäller insynen i och synligheten för EU:s finansiering, för att säkerställa en effektiv kontroll, revision och uppföljning.

Grundläggande rättigheter

Grundläggande rättigheter

| 34. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för insatserna att säkerställa en inkluderande politik till skydd för alla medborgares grundläggande fri- och rättigheter, med särskilt fokus på kvinnor, ungdomar, personer med funktionsnedsättning, etniska samfund, etniska grupper som inte tillhör majoriteten, hbtqi+-personer och lågutbildade arbetslösa. Parlamentet uppmanar myndigheterna att mildra covid-19-pandemins oproportionerligt skadliga inverkan på grupper som inte tillhör majoriteten, och att intensifiera kampen mot ojämlikhet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för insatserna att säkerställa en inkluderande politik till skydd för alla medborgares grundläggande fri- och rättigheter, med särskilt fokus på kvinnor, ungdomar, personer med funktionsnedsättning, etniska samfund, etniska grupper som inte tillhör majoriteten, hbtqi+-personer och lågutbildade arbetslösa. Parlamentet uppmanar myndigheterna att mildra covid-19-pandemins oproportionerligt skadliga inverkan på grupper som inte tillhör majoriteten, och att intensifiera kampen mot ojämlikhet.

| 35. | Europaparlamentet gläder sig över att religionsfriheten, tankefriheten och samvetsfriheten fortsatt garanteras och att diskriminering på grundval av religion generellt är förbjuden. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet gläder sig över att religionsfriheten, tankefriheten och samvetsfriheten fortsatt garanteras och att diskriminering på grundval av religion generellt är förbjuden.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar det nationella samordningsorganet för genomförandet av den nationella handlingsplanen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning att systematiskt samarbeta med organisationer till stöd för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet understryker behovet av ytterligare avinstitutionalisering och upphävande av bestämmelser som tillåter ofrivilligt frihetsberövande. Parlamentet betonar behovet av adekvata resurser och lämplig infrastruktur för att uppnå det sociala skydd som krävs och säkerställa anständiga levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet välkomnar den nationella handlingsplanen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och gläder sig över att det nationella samordningsorganet för genomförandet av konventionen sammanträder regelbundet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar det nationella samordningsorganet för genomförandet av den nationella handlingsplanen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning att systematiskt samarbeta med organisationer till stöd för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet understryker behovet av ytterligare avinstitutionalisering och upphävande av bestämmelser som tillåter ofrivilligt frihetsberövande. Parlamentet betonar behovet av adekvata resurser och lämplig infrastruktur för att uppnå det sociala skydd som krävs och säkerställa anständiga levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet välkomnar den nationella handlingsplanen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och gläder sig över att det nationella samordningsorganet för genomförandet av konventionen sammanträder regelbundet.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar den ökade uppmärksamheten mot och finansieringen av politiken för integrering av romer, och uppmanar med kraft myndigheterna att öka takten och kapaciteten när det gäller genomförande, samordning, övervakning och användning av medel, även inom bostadspolitiken och den aktiva arbetsmarknadspolitiken, i linje med Poznańdeklarationen om integrering av romer från 2019 inom ramen för EU:s utvidgningsprocess. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att säkerställa ett obehindrat genomförande av lagen om personer utan reglerad civilrättslig ställning och att lösa problemet med avsaknaden av personhandlingar för romer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar den ökade uppmärksamheten mot och finansieringen av politiken för integrering av romer, och uppmanar med kraft myndigheterna att öka takten och kapaciteten när det gäller genomförande, samordning, övervakning och användning av medel, även inom bostadspolitiken och den aktiva arbetsmarknadspolitiken, i linje med Poznańdeklarationen om integrering av romer från 2019 inom ramen för EU:s utvidgningsprocess. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att säkerställa ett obehindrat genomförande av lagen om personer utan reglerad civilrättslig ställning och att lösa problemet med avsaknaden av personhandlingar för romer.

| 38. | Europaparlamentet noterar med oro den utbredda hatpropagandan på sociala medier, särskilt mot romer, hbtqi+-personer och andra sårbara grupper, länder och folk. Parlamentet efterlyser ett effektivt genomförande av det relevanta regelverket, inbegripet säkerställande av en tydlig åtskillnad mellan fri offentlig debatt och hatpropaganda, förtal eller uppmaning till våld, med ökad kapacitet för lagföring för att skydda mot hatbrott, hatpropaganda och könsrelaterat våld. Parlamentet är oroat över fallen av polisbrutalitet mot sårbara befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar med oro den utbredda hatpropagandan på sociala medier, särskilt mot romer, hbtqi+-personer och andra sårbara grupper, länder och folk. Parlamentet efterlyser ett effektivt genomförande av det relevanta regelverket, inbegripet säkerställande av en tydlig åtskillnad mellan fri offentlig debatt och hatpropaganda, förtal eller uppmaning till våld, med ökad kapacitet för lagföring för att skydda mot hatbrott, hatpropaganda och könsrelaterat våld. Parlamentet är oroat över fallen av polisbrutalitet mot sårbara befolkningsgrupper.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar de positiva stegen i riktning mot institutionellt stöd för främjande av de mänskliga rättigheterna för hbtqi+-personer, men konstaterar samtidigt att diskriminering av hbtqi+-personer fortsätter att vara ett utbrett problem och att de statliga institutionernas genomförande av regelverket bör prioriteras. Parlamentet efterlyser ökade åtgärder för att bekämpa hatpropaganda och hatbrott mot hbtqi+-personer, uppmuntra rapportering av sådana brott samt stoppa straffriheten. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar de positiva stegen i riktning mot institutionellt stöd för främjande av de mänskliga rättigheterna för hbtqi+-personer, men konstaterar samtidigt att diskriminering av hbtqi+-personer fortsätter att vara ett utbrett problem och att de statliga institutionernas genomförande av regelverket bör prioriteras. Parlamentet efterlyser ökade åtgärder för att bekämpa hatpropaganda och hatbrott mot hbtqi+-personer, uppmuntra rapportering av sådana brott samt stoppa straffriheten.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar det förnyade antagandet av lagstiftning mot diskriminering, från alla politiska partiers sida, och ser positivt på den transparenta processen för utnämning av kommissionen för skydd mot diskriminering, som ska säkerställa att alla marginaliserade grupper skyddas och inkluderas. Parlamentet uppmuntrar Sobranie att anta lagstiftning som möjliggör ett förenklat, transparent och tillgängligt förfarande för rättsligt erkännande av könstillhörighet som bygger på självbestämmande samt förhindrar diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Parlamentet noterar anordnandet av den första prideparaden någonsin i Skopje i juni 2019. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar det förnyade antagandet av lagstiftning mot diskriminering, från alla politiska partiers sida, och ser positivt på den transparenta processen för utnämning av kommissionen för skydd mot diskriminering, som ska säkerställa att alla marginaliserade grupper skyddas och inkluderas. Parlamentet uppmuntrar Sobranie att anta lagstiftning som möjliggör ett förenklat, transparent och tillgängligt förfarande för rättsligt erkännande av könstillhörighet som bygger på självbestämmande samt förhindrar diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Parlamentet noterar anordnandet av den första prideparaden någonsin i Skopje i juni 2019.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser fortsatta konstruktiva ansträngningar för att stärka de i allmänhet lugna förbindelserna mellan olika etniska grupper och erkänna, skydda och tillhandahålla lämpligt stöd för alla befolkningsgrupper och deras kulturarv. Parlamentet kräver att rättigheterna för de grupper som inte tillhör majoriteten värnas och att de integreras och företräds på ett adekvat sätt i det offentliga livet och medierna genom att säkerställa tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser för de institutioner som ansvarar för minoritetsrelaterad politik, med fullt utnyttjande av det förstärkta mandatet för myndigheten för förverkligande av samhällsgruppers rättigheter, dvs. att övervaka och vägleda offentliga institutioner när det gäller att upprätthålla deras rättsliga skyldigheter gentemot minoriteter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet efterlyser fortsatta konstruktiva ansträngningar för att stärka de i allmänhet lugna förbindelserna mellan olika etniska grupper och erkänna, skydda och tillhandahålla lämpligt stöd för alla befolkningsgrupper och deras kulturarv. Parlamentet kräver att rättigheterna för de grupper som inte tillhör majoriteten värnas och att de integreras och företräds på ett adekvat sätt i det offentliga livet och medierna genom att säkerställa tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser för de institutioner som ansvarar för minoritetsrelaterad politik, med fullt utnyttjande av det förstärkta mandatet för myndigheten för förverkligande av samhällsgruppers rättigheter, dvs. att övervaka och vägleda offentliga institutioner när det gäller att upprätthålla deras rättsliga skyldigheter gentemot minoriteter.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar Nordmakedonien att fortsätta att genomföra Ohrid-ramavtalet. Parlamentet stöder en översyn av lagen om språkanvändning motsvarande Venedigkommissionens rekommendationer, i samråd med alla berörda parter. Parlamentet välkomnar inrättandet av en byrå och ett inspektionsorgan som övervakar det övergripande genomförandet av lagen om språkanvändning, och påminner om behovet att tillhandahålla likvärdig och icke-diskriminerande undervisning på minoritetsspråk. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar Nordmakedonien att fortsätta att genomföra Ohrid-ramavtalet. Parlamentet stöder en översyn av lagen om språkanvändning motsvarande Venedigkommissionens rekommendationer, i samråd med alla berörda parter. Parlamentet välkomnar inrättandet av en byrå och ett inspektionsorgan som övervakar det övergripande genomförandet av lagen om språkanvändning, och påminner om behovet att tillhandahålla likvärdig och icke-diskriminerande undervisning på minoritetsspråk.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar ministeriet med ansvar för det politiska systemet och relationerna mellan folkgrupperna att främja social sammanhållning genom att genomföra strategin ”ett samhälle för alla” och uppmanar eftertryckligen myndigheterna att ta itu med de återstående utmaningar som diskriminering, utestängning och underrepresentation utgör. Parlamentet understryker behovet att säkerställa att alla minoriteter som lever i Nordmakedonien ges tillräckligt stöd och kan leva utan hotelser och varje form av diskriminering. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar ministeriet med ansvar för det politiska systemet och relationerna mellan folkgrupperna att främja social sammanhållning genom att genomföra strategin ”ett samhälle för alla” och uppmanar eftertryckligen myndigheterna att ta itu med de återstående utmaningar som diskriminering, utestängning och underrepresentation utgör. Parlamentet understryker behovet att säkerställa att alla minoriteter som lever i Nordmakedonien ges tillräckligt stöd och kan leva utan hotelser och varje form av diskriminering.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar de stadiga förbättringarna i de offentliga samråden och efterlyser ytterligare framsteg när det gäller att säkerställa en meningsfull inkludering av det civila samhället i god tid i beslutsprocesserna inom olika politikområden samt att värna den icke-statliga sektorns finansiella hållbarhet. Parlamentet konstaterar att budgetomstruktureringar bör bli föremål för lämpliga samrådsprocesser och inte får undergräva hållbarheten i det civila samhället. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar de stadiga förbättringarna i de offentliga samråden och efterlyser ytterligare framsteg när det gäller att säkerställa en meningsfull inkludering av det civila samhället i god tid i beslutsprocesserna inom olika politikområden samt att värna den icke-statliga sektorns finansiella hållbarhet. Parlamentet konstaterar att budgetomstruktureringar bör bli föremål för lämpliga samrådsprocesser och inte får undergräva hållbarheten i det civila samhället.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar Nordmakedonien att garantera ett funktionellt oberoende för organen för grundläggande rättigheter, tilldelning av adekvata medel till dem och fullständigt öppna, inkluderande och meritbaserade utnämningar av deras ledamöter, och att därigenom bidra till att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet välkomnar utnämningen av den nya ombudsmannen och efterlyser ökat samarbete med det civila samhället. Parlamentet lovordar stärkandet av ombudsmannakontoret och uppmanar med kraft myndigheterna att påskynda genomförandet av dess rekommendationer. Parlamentet välkomnar inrättandet av den externa mekanismen för tillsyn över polisen vid ombudsmannakontoret, och efterlyser fortsatta insatser för att ta itu med polisens straffrihet genom ett systematiskt genomförande av skyddsåtgärder mot misshandel från polisens sida, användning av verkligt oberoende utredare och förbättrade mekanismer för övervakning av polisen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar Nordmakedonien att garantera ett funktionellt oberoende för organen för grundläggande rättigheter, tilldelning av adekvata medel till dem och fullständigt öppna, inkluderande och meritbaserade utnämningar av deras ledamöter, och att därigenom bidra till att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet välkomnar utnämningen av den nya ombudsmannen och efterlyser ökat samarbete med det civila samhället. Parlamentet lovordar stärkandet av ombudsmannakontoret och uppmanar med kraft myndigheterna att påskynda genomförandet av dess rekommendationer. Parlamentet välkomnar inrättandet av den externa mekanismen för tillsyn över polisen vid ombudsmannakontoret, och efterlyser fortsatta insatser för att ta itu med polisens straffrihet genom ett systematiskt genomförande av skyddsåtgärder mot misshandel från polisens sida, användning av verkligt oberoende utredare och förbättrade mekanismer för övervakning av polisen.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar den senaste uppdateringen av lagen om förebyggande av och skydd mot våld mot kvinnor och våld i hemmet. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att effektivt genomföra dessa lagar och förhindra könsrelaterat våld och våld mot barn genom att tillhandahålla skydd via inrättande av en effektiv mekanism för insamling av bevis och lagföring av förövare. Parlamentet betonar vikten av förebyggande åtgärder, samt skydd av och stöd till offer för könsrelaterat våld och våld i hemmet. Förekomsten av sådant våld har ökat till följd av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar den senaste uppdateringen av lagen om förebyggande av och skydd mot våld mot kvinnor och våld i hemmet. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att effektivt genomföra dessa lagar och förhindra könsrelaterat våld och våld mot barn genom att tillhandahålla skydd via inrättande av en effektiv mekanism för insamling av bevis och lagföring av förövare. Parlamentet betonar vikten av förebyggande åtgärder, samt skydd av och stöd till offer för könsrelaterat våld och våld i hemmet. Förekomsten av sådant våld har ökat till följd av covid-19-pandemin.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Nordmakedonien att öka sina insatser för jämställdhet och kvinnors rättigheter, även genom att prioritera jämställdhetsintegrering och ökat samarbete med det civila samhället, särskilt kvinnoorganisationer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Nordmakedonien att öka sina insatser för jämställdhet och kvinnors rättigheter, även genom att prioritera jämställdhetsintegrering och ökat samarbete med det civila samhället, särskilt kvinnoorganisationer.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar lagstiftare och alla politiska partier i Nordmakedonien att vidta åtgärder för att förbättra kvinnornas representation i alla beslutsfattande funktioner som tillsätts genom val eller utnämning, i enlighet med den positiva utvecklingen för den parlamentariska representationen, som underlättats genom obligatoriska könskvoter. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att fortsatt ta itu med det bristfälliga genomförandet av kvinnliga arbetstagares rättigheter, obalanserna mellan könen och lönegapet mellan kvinnor och män inom arbetskraften, att vidta åtgärder mot könsstereotyper, diskriminering i rättsliga bestämmelser om mammaledighet och trakasserier på arbetsplatsen samt att säkerställa adekvat barnomsorg. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar lagstiftare och alla politiska partier i Nordmakedonien att vidta åtgärder för att förbättra kvinnornas representation i alla beslutsfattande funktioner som tillsätts genom val eller utnämning, i enlighet med den positiva utvecklingen för den parlamentariska representationen, som underlättats genom obligatoriska könskvoter. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att fortsatt ta itu med det bristfälliga genomförandet av kvinnliga arbetstagares rättigheter, obalanserna mellan könen och lönegapet mellan kvinnor och män inom arbetskraften, att vidta åtgärder mot könsstereotyper, diskriminering i rättsliga bestämmelser om mammaledighet och trakasserier på arbetsplatsen samt att säkerställa adekvat barnomsorg.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar landets ansträngningar för att förbättra samarbetet när det gäller att hantera den irreguljära migrationen och gränsskyddet samt tillgodose flyktingars, asylsökandes och migranters grundläggande behov. Parlamentet efterlyser ytterligare förstärkningar av det internationella skyddet för behövande och åtgärder för att förhindra överträdelser av internationell rätt, såsom påstådda avvisningar. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inrätta en aktiv övervakningsmekanism och genomföra nödvändiga åtgärder för att förhindra sådana överträdelser av internationell rätt. Parlamentet understryker att Nordmakedoniens bidrag till skyddet av Europeiska unionens yttre gränser är av avgörande betydelse, och uppmanar EU att öka sitt stöd till gränsskyddet i regionen. Parlamentet noterar de framsteg som gjorts när det gäller att bekämpa människohandel och människosmuggling, och påminner om behovet att inrätta en fungerande mekanism för att hantera irreguljära migrationsströmmar och bekämpa människosmugglingsnätverk, eftersom landet fortfarande ingår i en av de främsta transitvägarna för migranter. Parlamentet välkomnar det pågående samarbetet och stöder ett slutförande av statusavtalet med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), vilket skulle bidra till ett bättre skydd av gränserna samt kampen mot gränsöverskridande brottslighet, med full respekt för grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar landet att fortsätta med antagandet av en strategi för integration av migranter, inbegripet återintegrering av återvändande. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar landets ansträngningar för att förbättra samarbetet när det gäller att hantera den irreguljära migrationen och gränsskyddet samt tillgodose flyktingars, asylsökandes och migranters grundläggande behov. Parlamentet efterlyser ytterligare förstärkningar av det internationella skyddet för behövande och åtgärder för att förhindra överträdelser av internationell rätt, såsom påstådda avvisningar. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inrätta en aktiv övervakningsmekanism och genomföra nödvändiga åtgärder för att förhindra sådana överträdelser av internationell rätt. Parlamentet understryker att Nordmakedoniens bidrag till skyddet av Europeiska unionens yttre gränser är av avgörande betydelse, och uppmanar EU att öka sitt stöd till gränsskyddet i regionen. Parlamentet noterar de framsteg som gjorts när det gäller att bekämpa människohandel och människosmuggling, och påminner om behovet att inrätta en fungerande mekanism för att hantera irreguljära migrationsströmmar och bekämpa människosmugglingsnätverk, eftersom landet fortfarande ingår i en av de främsta transitvägarna för migranter. Parlamentet välkomnar det pågående samarbetet och stöder ett slutförande av statusavtalet med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), vilket skulle bidra till ett bättre skydd av gränserna samt kampen mot gränsöverskridande brottslighet, med full respekt för grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar landet att fortsätta med antagandet av en strategi för integration av migranter, inbegripet återintegrering av återvändande.

Medier

Medier

| 50. | Europaparlamentet erkänner att den allmänt gynnsamma situationen för yttrandefriheten och mediernas oberoende måste stärkas ytterligare genom en bättre rättslig ram, självreglering och insyn i både ägandet och annonsmarknaden, samtidigt som den finansiella hållbarheten och opartiskheten hos offentliga och privata medieföretag stärks, så att man säkerställer en regelbaserad finansiering av mediernas budgetar och får till stånd ökad insyn i och en minskning av den politiska reklamen och därigenom garanterar rättvis konkurrens och oberoende redaktionella strategier. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet erkänner att den allmänt gynnsamma situationen för yttrandefriheten och mediernas oberoende måste stärkas ytterligare genom en bättre rättslig ram, självreglering och insyn i både ägandet och annonsmarknaden, samtidigt som den finansiella hållbarheten och opartiskheten hos offentliga och privata medieföretag stärks, så att man säkerställer en regelbaserad finansiering av mediernas budgetar och får till stånd ökad insyn i och en minskning av den politiska reklamen och därigenom garanterar rättvis konkurrens och oberoende redaktionella strategier.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att skyndsamt och på systemnivå genomföra reformer av medierna som skulle blåsa nytt liv i konkurrensen, öka public service-företagens och medietillsynsmyndighetens oberoende och kapacitet och stödja undersökande journalistik. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att skyndsamt och på systemnivå genomföra reformer av medierna som skulle blåsa nytt liv i konkurrensen, öka public service-företagens och medietillsynsmyndighetens oberoende och kapacitet och stödja undersökande journalistik.

| 52. | Europaparlamentet noterar de åtgärder som vidtagits för att förbättra mediernas självreglering genom registret för professionella onlinemedier och en förbättring av yrkesstandarderna genom stadgan om journalisters arbetsvillkor och utkastet till ett rättvist arbetsavtal för digitala medier. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet noterar de åtgärder som vidtagits för att förbättra mediernas självreglering genom registret för professionella onlinemedier och en förbättring av yrkesstandarderna genom stadgan om journalisters arbetsvillkor och utkastet till ett rättvist arbetsavtal för digitala medier.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser med kraft åtgärder för att säkerställa det ekonomiska och operativa oberoendet för public service och byrån för ljudmediatjänster och audiovisuella medietjänster. Parlamentet lovordar byråns insatser när det gäller att övervaka insynen i medieägandet och ta itu med fall av hatpropaganda, diskriminering och hot mot reportrar. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet efterlyser med kraft åtgärder för att säkerställa det ekonomiska och operativa oberoendet för public service och byrån för ljudmediatjänster och audiovisuella medietjänster. Parlamentet lovordar byråns insatser när det gäller att övervaka insynen i medieägandet och ta itu med fall av hatpropaganda, diskriminering och hot mot reportrar.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar alla aktörer i det politiska landskapet och medielandskapet att förbli inkluderande, för att på så sätt säkerställa en rättvis representation för alla relevanta politiska ståndpunkter i syfte att hjälpa medborgarna att fatta välgrundade demokratiska beslut. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar alla aktörer i det politiska landskapet och medielandskapet att förbli inkluderande, för att på så sätt säkerställa en rättvis representation för alla relevanta politiska ståndpunkter i syfte att hjälpa medborgarna att fatta välgrundade demokratiska beslut.

| 55. | Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare förbättringar av den rättsliga ramen, genom att säkerställa ändamålsenliga åtgärder för att öka journalisternas säkerhet och bekämpa straffrihet för brott mot reportrar. Parlamentet efterlyser effektiva utredningar av fysiska hot och verbala angrepp mot mediearbetare. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare förbättringar av den rättsliga ramen, genom att säkerställa ändamålsenliga åtgärder för att öka journalisternas säkerhet och bekämpa straffrihet för brott mot reportrar. Parlamentet efterlyser effektiva utredningar av fysiska hot och verbala angrepp mot mediearbetare.

| 56. | Europaparlamentet är oroat över desinformationskampanjer och kampanjer med utländsk inblandning som syftar till att öka de etniska spänningarna och skadar landets internationella förbindelser och anseende, snedvrider den allmänna opinionen och valprocessen och samtidigt på ett allvarligt sätt äventyrar mediefriheten, demokratiska samhällen och institutioner, grundläggande rättigheter och friheter samt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet är oroat över desinformationskampanjer och kampanjer med utländsk inblandning som syftar till att öka de etniska spänningarna och skadar landets internationella förbindelser och anseende, snedvrider den allmänna opinionen och valprocessen och samtidigt på ett allvarligt sätt äventyrar mediefriheten, demokratiska samhällen och institutioner, grundläggande rättigheter och friheter samt rättsstatsprincipen.

| 57. | Europaparlamentet noterar vikten av att säkerställa mediefrihet och främja kvalitetsjournalistik och mediekompetens för att bekämpa utbredd desinformation, falska nyheter, nationalistisk retorik och hatpropaganda. Parlamentet understryker behovet att undersöka ursprunget till desinformationskampanjer och utländsk inblandning i medierna. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att förbättra samordningen och på strategisk nivå ta itu med desinformation och hybridhot som syftar till att undergräva det europeiska perspektivet i hela regionen. Parlamentet vill att det ska inrättas ett Balkaninriktat kompetenscentrum för att motverka desinformation. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet noterar vikten av att säkerställa mediefrihet och främja kvalitetsjournalistik och mediekompetens för att bekämpa utbredd desinformation, falska nyheter, nationalistisk retorik och hatpropaganda. Parlamentet understryker behovet att undersöka ursprunget till desinformationskampanjer och utländsk inblandning i medierna. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att förbättra samordningen och på strategisk nivå ta itu med desinformation och hybridhot som syftar till att undergräva det europeiska perspektivet i hela regionen. Parlamentet vill att det ska inrättas ett Balkaninriktat kompetenscentrum för att motverka desinformation.

Socioekonomiska reformer

Socioekonomiska reformer

| 58. | Europaparlamentet noterar de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19 och uttrycker sitt stöd för en rad åtgärder som har vidtagits för att mildra dem. Parlamentet uppmanar myndigheterna att till fullo utnyttja fortsatt covid-19-relaterat EU-stöd och därmed sammanhängande mekanismer, genom att använda de möjligheter som erbjuds genom den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan, som syftar till att föra regionen närmare EU:s inre marknad. Parlamentet välkomnar de 4 miljoner euro i omedelbart stöd för hälso- och sjukvårdssektorn och de 62 miljoner euro till stöd för den sociala och ekonomiska återhämtningen som EU tillhandahöll Nordmakedonien i början av pandemin. Detta stöd kompletterades med ett makroekonomiskt stödpaket på 160 miljoner euro i lån. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet noterar de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19 och uttrycker sitt stöd för en rad åtgärder som har vidtagits för att mildra dem. Parlamentet uppmanar myndigheterna att till fullo utnyttja fortsatt covid-19-relaterat EU-stöd och därmed sammanhängande mekanismer, genom att använda de möjligheter som erbjuds genom den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan, som syftar till att föra regionen närmare EU:s inre marknad. Parlamentet välkomnar de 4 miljoner euro i omedelbart stöd för hälso- och sjukvårdssektorn och de 62 miljoner euro till stöd för den sociala och ekonomiska återhämtningen som EU tillhandahöll Nordmakedonien i början av pandemin. Detta stöd kompletterades med ett makroekonomiskt stödpaket på 160 miljoner euro i lån.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar det stödpaket till ett värde av 70 miljoner euro från instrumentet för stöd inför anslutningen II (IPA II) som ska finansiera tillgången till covid-19-vaccin för partnerna på västra Balkan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tilldela ett tillräckligt antal covid-19-vaccindoser till medborgarna i alla länder på västra Balkan. Parlamentet uppmanar till regionalt samarbete inom hälsoområdet, i synnerhet när det gäller gränsöverskridande sjukdomar för att minska bördan i regionen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet välkomnar det stödpaket till ett värde av 70 miljoner euro från instrumentet för stöd inför anslutningen II (IPA II) som ska finansiera tillgången till covid-19-vaccin för partnerna på västra Balkan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tilldela ett tillräckligt antal covid-19-vaccindoser till medborgarna i alla länder på västra Balkan. Parlamentet uppmanar till regionalt samarbete inom hälsoområdet, i synnerhet när det gäller gränsöverskridande sjukdomar för att minska bördan i regionen.

| 60. | Europaparlamentet uppmuntrar regeringen att prioritera åtgärder som syftar till att mildra den ekonomiska tillbakagången och åtgärda strukturella behov – såsom bristerna i utbildning och fortbildning, utflödet av kvalificerad arbetskraft och bristen på investeringar i infrastruktur – samt främja diversifiering, konkurrens och digitalisering och även motverka den informella ekonomin. Parlamentet påminner om vikten av att stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmuntrar regeringen att prioritera åtgärder som syftar till att mildra den ekonomiska tillbakagången och åtgärda strukturella behov – såsom bristerna i utbildning och fortbildning, utflödet av kvalificerad arbetskraft och bristen på investeringar i infrastruktur – samt främja diversifiering, konkurrens och digitalisering och även motverka den informella ekonomin. Parlamentet påminner om vikten av att stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft.

| 61. | Europaparlamentet noterar regeringens ansträngningar för att införa en lag om minimilöner och utöka räckvidden för socialt bistånd. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att modernisera skattelagstiftningen för att förbättra kapaciteten, bemanningen och arbetsvillkoren inom de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen och sjukförsäkringssystemen och öka tillgången till dem. Parlamentet uppmanar eftertryckligen till antagande av riktade åtgärder för att ta itu med barnfattigdomen och energifattigdomen, som båda har förvärrats till följd av pandemin. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar regeringens ansträngningar för att införa en lag om minimilöner och utöka räckvidden för socialt bistånd. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att modernisera skattelagstiftningen för att förbättra kapaciteten, bemanningen och arbetsvillkoren inom de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen och sjukförsäkringssystemen och öka tillgången till dem. Parlamentet uppmanar eftertryckligen till antagande av riktade åtgärder för att ta itu med barnfattigdomen och energifattigdomen, som båda har förvärrats till följd av pandemin.

| 62. | Europaparlamentet efterlyser intensifierade socioekonomiska åtgärder för att ta itu med den demografiska tillbakagången och kompetensflykten genom aktiva arbetsmarknadsåtgärder som minskar långtidsarbetslösheten. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet efterlyser intensifierade socioekonomiska åtgärder för att ta itu med den demografiska tillbakagången och kompetensflykten genom aktiva arbetsmarknadsåtgärder som minskar långtidsarbetslösheten.

| 63. | Europaparlamentet betonar behovet att påskynda ansträngningarna för att säkerställa icke-diskriminerande tillträde till arbetsmarknaden för unionsmedborgarna, frihet att tillhandahålla tjänster, ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och undanröjande av icke-tariffära handelshinder. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar behovet att påskynda ansträngningarna för att säkerställa icke-diskriminerande tillträde till arbetsmarknaden för unionsmedborgarna, frihet att tillhandahålla tjänster, ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och undanröjande av icke-tariffära handelshinder.

| 64. | Europaparlamentet påminner om vikten av att säkerställa omfattande och sektorsövergripande statistiska uppgifter av hög kvalitet och i god tid, och uppmanar med kraft landet att genomföra en demografisk folkräkning som borde ha gjorts för länge sedan. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påminner om vikten av att säkerställa omfattande och sektorsövergripande statistiska uppgifter av hög kvalitet och i god tid, och uppmanar med kraft landet att genomföra en demografisk folkräkning som borde ha gjorts för länge sedan.

Energi, transport och miljö

Energi, transport och miljö

| 65. | Europaparlamentet påminner om att det fortfarande behövs betydande insatser för att uppnå målen för energieffektivitet, förnybar energi, försörjningstrygghet och utsläppsminskningar. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet påminner om att det fortfarande behövs betydande insatser för att uppnå målen för energieffektivitet, förnybar energi, försörjningstrygghet och utsläppsminskningar.

| 66. | Europaparlamentet rekommenderar att man inriktar offentliga investeringar på att skapa hållbar tillväxt och arbetstillfällen, och uppmanar med kraft landet att göra sin energiförsörjning mer säker och hållbar genom att öka effektiviteten och diversifieringen via hållbar användning av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet rekommenderar att man inriktar offentliga investeringar på att skapa hållbar tillväxt och arbetstillfällen, och uppmanar med kraft landet att göra sin energiförsörjning mer säker och hållbar genom att öka effektiviteten och diversifieringen via hållbar användning av förnybara energikällor.

| 67. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om energieffektivitet och uppmuntrar Nordmakedonien att genomföra den. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller att ytterligare säkerställa fullgörande av skyldigheterna enligt det tredje energipaketet samt skapa en integrerad regional energimarknad genom framtida el- och gassammanlänkningar med grannländerna. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa konkurrens på järnvägsmarknaden, påskynda byggandet av relevanta järnvägskorridorer och säkerställa att relevanta gränsövergångar fungerar. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om energieffektivitet och uppmuntrar Nordmakedonien att genomföra den. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller att ytterligare säkerställa fullgörande av skyldigheterna enligt det tredje energipaketet samt skapa en integrerad regional energimarknad genom framtida el- och gassammanlänkningar med grannländerna. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa konkurrens på järnvägsmarknaden, påskynda byggandet av relevanta järnvägskorridorer och säkerställa att relevanta gränsövergångar fungerar.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strikt genomföra ”mer för mer”-principen, särskilt när det gäller Nordmakedonien i samband med IPA III eller den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan, med tanke på landets betydande framsteg under rapporteringsperioden och som ett tecken på solidaritet från unionens sida. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strikt genomföra ”mer för mer”-principen, särskilt när det gäller Nordmakedonien i samband med IPA III eller den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan, med tanke på landets betydande framsteg under rapporteringsperioden och som ett tecken på solidaritet från unionens sida.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den ekonomiska planen och investeringsplanen samt den gröna agendan för västra Balkan till stöd för den gröna och digitala omställningen i regionen och för att främja ett bredare regionalt och gränsöverskridande samarbete och energitrygghet. Parlamentet påminner om deras potential att förbättra den offentliga infrastrukturen och den regionala konnektiviteten, särskilt genom järnvägs- och motorvägskorridor VIII till Bulgarien och gassammanlänkningar med Kosovo, Serbien och Grekland, kombinerat med projektet med en terminal för kondenserad naturgas i Alexandroupolis. Parlamentet framhåller på nytt vikten av att utveckla flyganslutningar inom länderna på västra Balkan och med EU:s medlemsstater. Parlamentet betonar att investeringar i det europeiska innovationspartnerskapet måste bidra till målen i Parisavtalet och EU:s mål för minskade koldioxidutsläpp, och inbegripa förhandsbedömningar av miljökonsekvenserna. Parlamentet understryker det strategiska värdet av att förbättra konnektiviteten och den ekonomiska integrationen mellan Nordmakedonien och dess grannländer. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av den ekonomiska planen och investeringsplanen samt den gröna agendan för västra Balkan till stöd för den gröna och digitala omställningen i regionen och för att främja ett bredare regionalt och gränsöverskridande samarbete och energitrygghet. Parlamentet påminner om deras potential att förbättra den offentliga infrastrukturen och den regionala konnektiviteten, särskilt genom järnvägs- och motorvägskorridor VIII till Bulgarien och gassammanlänkningar med Kosovo, Serbien och Grekland, kombinerat med projektet med en terminal för kondenserad naturgas i Alexandroupolis. Parlamentet framhåller på nytt vikten av att utveckla flyganslutningar inom länderna på västra Balkan och med EU:s medlemsstater. Parlamentet betonar att investeringar i det europeiska innovationspartnerskapet måste bidra till målen i Parisavtalet och EU:s mål för minskade koldioxidutsläpp, och inbegripa förhandsbedömningar av miljökonsekvenserna. Parlamentet understryker det strategiska värdet av att förbättra konnektiviteten och den ekonomiska integrationen mellan Nordmakedonien och dess grannländer.

| 70. | Europaparlamentet lovordar Nordmakedonien för att vara det första land bland länderna på västra Balkan som har utarbetat ett utkast till en integrerad nationell energi- och klimatplan, som i sin tur utgör en stabil grund för en ambitiös slutgiltig plan, i överensstämmelse med skyldigheterna inom energigemenskapen. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet lovordar Nordmakedonien för att vara det första land bland länderna på västra Balkan som har utarbetat ett utkast till en integrerad nationell energi- och klimatplan, som i sin tur utgör en stabil grund för en ambitiös slutgiltig plan, i överensstämmelse med skyldigheterna inom energigemenskapen.

| 71. | Europaparlamentet efterlyser politisk vilja att genomföra Parisavtalet och ambitiösa planer för miljöskydd och hållbar utveckling, även genom restriktioner för vattenkraftsutveckling i skyddade områden, för att bevara den biologiska mångfalden och säkerställa miljöansvar. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet efterlyser politisk vilja att genomföra Parisavtalet och ambitiösa planer för miljöskydd och hållbar utveckling, även genom restriktioner för vattenkraftsutveckling i skyddade områden, för att bevara den biologiska mångfalden och säkerställa miljöansvar.

| 72. | Europaparlamentet efterlyser på nytt åtgärder för att ta itu med oroväckande höga nivåer av luftföroreningar, särskilt i stadsområden, genom en övergång till hållbar energi, uppvärmning och transport, och genom investeringar i förnybara energikällor, via förbättrad sektorsövergripande samordning, ökad lokal och nationell finansiering, säkerställande av överensstämmelse med utsläppstaken för stora förbränningsanläggningar samt framtagande av en nationell strategi för utfasning av kol. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet efterlyser på nytt åtgärder för att ta itu med oroväckande höga nivåer av luftföroreningar, särskilt i stadsområden, genom en övergång till hållbar energi, uppvärmning och transport, och genom investeringar i förnybara energikällor, via förbättrad sektorsövergripande samordning, ökad lokal och nationell finansiering, säkerställande av överensstämmelse med utsläppstaken för stora förbränningsanläggningar samt framtagande av en nationell strategi för utfasning av kol.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller att förbättra vattenkvaliteten, och påminner om behovet att öka kapaciteten för rening av avloppsvatten, minska den höga graden av läckage av plast till havet, prioritera inrättandet av ett integrerat regionalt avfallshanteringssystem och främja återvinning. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller att förbättra vattenkvaliteten, och påminner om behovet att öka kapaciteten för rening av avloppsvatten, minska den höga graden av läckage av plast till havet, prioritera inrättandet av ett integrerat regionalt avfallshanteringssystem och främja återvinning.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder för att bevara Ohrids natur- och kulturarv genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av Unescos rekommendation i fråga om Ohridregionen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder för att bevara Ohrids natur- och kulturarv genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av Unescos rekommendation i fråga om Ohridregionen.

Regionalt samarbete och utrikespolitik

Regionalt samarbete och utrikespolitik

| 75. | Europaparlamentet påminner om den samarbetsvilliga och konstruktiva hållning som Nordmakedonien genomgående intagit under förhandlingarna om Prespa-avtalet med Grekland och fördraget om goda grannförbindelser med Bulgarien, vilket visar på landets strategiska engagemang för den europeiska integrationen. Parlamentet konstaterar att EU:s medlemsstater bör underlätta ett anordnande av regeringskonferensen med Nordmakedonien så snart som möjligt för att erkänna landets ansträngningar i processen för anslutning till EU och även för att förhindra att ytterligare förseningar undergräver de framsteg som gjorts i försoningsprocessen i regionen. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet påminner om den samarbetsvilliga och konstruktiva hållning som Nordmakedonien genomgående intagit under förhandlingarna om Prespa-avtalet med Grekland och fördraget om goda grannförbindelser med Bulgarien, vilket visar på landets strategiska engagemang för den europeiska integrationen. Parlamentet konstaterar att EU:s medlemsstater bör underlätta ett anordnande av regeringskonferensen med Nordmakedonien så snart som möjligt för att erkänna landets ansträngningar i processen för anslutning till EU och även för att förhindra att ytterligare förseningar undergräver de framsteg som gjorts i försoningsprocessen i regionen.

| 76. | Europaparlamentet beklagar den fortsatta bristen på framsteg i genomförandet av Europaparlamentets tidigare rekommendationer avseende diskriminering av medborgare som öppet uttrycker sin bulgariska identitet och/eller etniska bakgrund. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet beklagar den fortsatta bristen på framsteg i genomförandet av Europaparlamentets tidigare rekommendationer avseende diskriminering av medborgare som öppet uttrycker sin bulgariska identitet och/eller etniska bakgrund.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna och civilsamhället att vidta lämpliga åtgärder för att åstadkomma en historisk försoning och därmed överbrygga klyftorna mellan och inom olika etniska och nationella grupper, inbegripet medborgare med bulgarisk identitet. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna och civilsamhället att vidta lämpliga åtgärder för att åstadkomma en historisk försoning och därmed överbrygga klyftorna mellan och inom olika etniska och nationella grupper, inbegripet medborgare med bulgarisk identitet.

| 78. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för förstärkt regionalt samarbete och vädjar till alla parter att säkerställa ett fullständigt och konsekvent genomförande i god tro av Prespa-avtalet med Grekland och fördraget om goda grannförbindelser med Bulgarien, eftersom båda utgör en viktig del av de bilaterala förbindelserna. Parlamentet uppmanar med kraft partnerna att fortsatt engagera sig och bilateralt lösa alla kvarstående bilaterala frågor som inte har någon betydelse för anslutningsprocessen, att agera på ett konstruktivt sätt och att avstå från åtgärder som skulle kunna undergräva den europeiska integrationen och EU:s vidare intressen. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för förstärkt regionalt samarbete och vädjar till alla parter att säkerställa ett fullständigt och konsekvent genomförande i god tro av Prespa-avtalet med Grekland och fördraget om goda grannförbindelser med Bulgarien, eftersom båda utgör en viktig del av de bilaterala förbindelserna. Parlamentet uppmanar med kraft partnerna att fortsatt engagera sig och bilateralt lösa alla kvarstående bilaterala frågor som inte har någon betydelse för anslutningsprocessen, att agera på ett konstruktivt sätt och att avstå från åtgärder som skulle kunna undergräva den europeiska integrationen och EU:s vidare intressen.

| 79. | Europaparlamentet noterar att regionalt samarbete måste baseras på en gemensam framtid i EU, en fördomsfri dialog för övervinnande av de regionala motsättningarna och det svåra förflutna samt respekt för de grundläggande europeiska värdena. Parlamentet anser att nya möjligheter bör skapas för en politisk och strategisk dialog på hög nivå med länderna på västra Balkan genom regelbundna toppmöten mellan EU och västra Balkan och intensifierade ministerkontakter, för att stärka det politiska egenansvaret i utvidgningsprocessen och säkerställa en bättre styrning och engagemang på hög nivå, vilket också eftersträvas i den reviderade utvidgningsmetoden. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet noterar att regionalt samarbete måste baseras på en gemensam framtid i EU, en fördomsfri dialog för övervinnande av de regionala motsättningarna och det svåra förflutna samt respekt för de grundläggande europeiska värdena. Parlamentet anser att nya möjligheter bör skapas för en politisk och strategisk dialog på hög nivå med länderna på västra Balkan genom regelbundna toppmöten mellan EU och västra Balkan och intensifierade ministerkontakter, för att stärka det politiska egenansvaret i utvidgningsprocessen och säkerställa en bättre styrning och engagemang på hög nivå, vilket också eftersträvas i den reviderade utvidgningsmetoden.

| 80. | Europaparlamentet beklagar att rådet inte har kunnat anta förhandlingsramen, och ser fram emot ett skyndsamt antagande av förhandlingsramen, så att ytterligare dröjsmål kan undvikas och så att den första regeringskonferensen kan hållas och anslutningsförhandlingarna därmed kan sätta fart så snart som möjligt. Parlamentet stöder alla ansträngningar för att underlätta dialogen och på så sätt bana väg för en hållbar överenskommelse. Parlamentet påpekar att idén med Europeiska unionen är att övervinna regionala motsättningar och ett svårt förflutet i syfte att verka för en bättre, fredlig framtid samt blomstra tillsammans. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet beklagar att rådet inte har kunnat anta förhandlingsramen, och ser fram emot ett skyndsamt antagande av förhandlingsramen, så att ytterligare dröjsmål kan undvikas och så att den första regeringskonferensen kan hållas och anslutningsförhandlingarna därmed kan sätta fart så snart som möjligt. Parlamentet stöder alla ansträngningar för att underlätta dialogen och på så sätt bana väg för en hållbar överenskommelse. Parlamentet påpekar att idén med Europeiska unionen är att övervinna regionala motsättningar och ett svårt förflutet i syfte att verka för en bättre, fredlig framtid samt blomstra tillsammans.

| 81. | Europaparlamentet beklagar att Bulgarien och Nordmakedonien ännu inte har nått någon överenskommelse om olösta bilaterala frågor. Parlamentet påminner om vikten av en fortsatt dialog för att uppnå hållbara resultat när det gäller att i god tro genomföra bilaterala avtal, med fullt utnyttjande av ramen och målen i fördraget om vänskap, god grannsämja och samarbete mellan de båda länderna. Parlamentet välkomnar utnämningen av Nordmakedoniens särskilda representant för Bulgarien och betonar vikten av en fortsatt dialog för att nå en hållbar överenskommelse om aktuella bilaterala frågor. Parlamentet uppmuntrar Bulgarien och Nordmakedonien att nå en kompromiss i fråga om en handlingsplan med konkreta åtgärder vars genomförande ska utvärderas regelbundet i enlighet med fördraget om vänskap. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet beklagar att Bulgarien och Nordmakedonien ännu inte har nått någon överenskommelse om olösta bilaterala frågor. Parlamentet påminner om vikten av en fortsatt dialog för att uppnå hållbara resultat när det gäller att i god tro genomföra bilaterala avtal, med fullt utnyttjande av ramen och målen i fördraget om vänskap, god grannsämja och samarbete mellan de båda länderna. Parlamentet välkomnar utnämningen av Nordmakedoniens särskilda representant för Bulgarien och betonar vikten av en fortsatt dialog för att nå en hållbar överenskommelse om aktuella bilaterala frågor. Parlamentet uppmuntrar Bulgarien och Nordmakedonien att nå en kompromiss i fråga om en handlingsplan med konkreta åtgärder vars genomförande ska utvärderas regelbundet i enlighet med fördraget om vänskap.

| 82. | Europaparlamentet lovordar Nordmakedonien och Bulgarien för deras framgångsrika gemensamma ordförandeskap för Berlinprocessen för västra Balkan och dess viktiga resultat. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet lovordar Nordmakedonien och Bulgarien för deras framgångsrika gemensamma ordförandeskap för Berlinprocessen för västra Balkan och dess viktiga resultat.

| 83. | Europaparlamentet efterlyser en institutionaliserad ungdomsdialog med adekvat finansiering från offentligt håll mellan Nordmakedonien och Grekland och mellan Nordmakedonien och Bulgarien på grundval av den modell som det fransk-tyska ungdomskontoret utgör. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet efterlyser en institutionaliserad ungdomsdialog med adekvat finansiering från offentligt håll mellan Nordmakedonien och Grekland och mellan Nordmakedonien och Bulgarien på grundval av den modell som det fransk-tyska ungdomskontoret utgör.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar återigen alla regionala politiska ledare att utan dröjsmål vidta åtgärder för att inrätta den regionala kommission som fått i uppgift att fastställa fakta om alla offer för krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts på f.d. Jugoslaviens territorium, med utgångspunkt i det omfattande arbete som utförts av koalitionen för denna regionala kommission. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar återigen alla regionala politiska ledare att utan dröjsmål vidta åtgärder för att inrätta den regionala kommission som fått i uppgift att fastställa fakta om alla offer för krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts på f.d. Jugoslaviens territorium, med utgångspunkt i det omfattande arbete som utförts av koalitionen för denna regionala kommission.

| 85. | Europaparlamentet välkomnar Nordmakedoniens anslutning till Nato den 27 mars 2020 och dess fortsatta engagemang för den euroatlantiska säkerhetsramen. Parlamentet välkomnar landets bidrag till insatser under Natos ledning och till Kosovostyrkan (KFOR) genom värdnationens samordningscentral, och dess formella samarbete med Europeiska försvarsbyrån. Parlamentet uppmanar Nordmakedonien att fortsätta sin anpassning till militära och operativa standarder för att förbättra interoperabiliteten och samstämmigheten med EU:s och Natos medlemsstater. Parlamentet välkomnar Nordmakedoniens engagemang för ”Clean Network”-initiativet. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet välkomnar Nordmakedoniens anslutning till Nato den 27 mars 2020 och dess fortsatta engagemang för den euroatlantiska säkerhetsramen. Parlamentet välkomnar landets bidrag till insatser under Natos ledning och till Kosovostyrkan (KFOR) genom värdnationens samordningscentral, och dess formella samarbete med Europeiska försvarsbyrån. Parlamentet uppmanar Nordmakedonien att fortsätta sin anpassning till militära och operativa standarder för att förbättra interoperabiliteten och samstämmigheten med EU:s och Natos medlemsstater. Parlamentet välkomnar Nordmakedoniens engagemang för ”Clean Network”-initiativet.

| 86. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU och Förenta staterna stärker sitt partnerskap och sin samordning på västra Balkan för att påskynda viktiga reformer, förbättra styrningen och bidra till försoning. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet understryker vikten av att EU och Förenta staterna stärker sitt partnerskap och sin samordning på västra Balkan för att påskynda viktiga reformer, förbättra styrningen och bidra till försoning.

| 87. | Europaparlamentet erkänner Nordmakedoniens allt större anpassning till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och uppmanar landet att fortsatt öka denna anpassning, i synnerhet när det gäller de restriktiva åtgärderna mot Ryssland. Parlamentet lovordar Nordmakedonien för dess fortsatta bidrag till EU:s pågående uppdrag och insatser inom ramen för krishantering och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), och betonar vikten av att hålla fast vid detta åtagande framöver. Parlamentet uttrycker oro över det ökande ekonomiska och energimässiga beroendet av tredjeländer. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet erkänner Nordmakedoniens allt större anpassning till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och uppmanar landet att fortsatt öka denna anpassning, i synnerhet när det gäller de restriktiva åtgärderna mot Ryssland. Parlamentet lovordar Nordmakedonien för dess fortsatta bidrag till EU:s pågående uppdrag och insatser inom ramen för krishantering och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), och betonar vikten av att hålla fast vid detta åtagande framöver. Parlamentet uttrycker oro över det ökande ekonomiska och energimässiga beroendet av tredjeländer.

| 88. | Europaparlamentet välkomnar Nordmakedoniens fortsatta engagemang för regionala initiativ och efterlyser ett stabilt genomförande av skyldigheter inom olika regionala ramar som främjar den gemensamma regionala marknaden. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet välkomnar Nordmakedoniens fortsatta engagemang för regionala initiativ och efterlyser ett stabilt genomförande av skyldigheter inom olika regionala ramar som främjar den gemensamma regionala marknaden.

o

o o

| 89. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och Republiken Nordmakedoniens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och Republiken Nordmakedoniens president, regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0320.

1

(2)  Antagna texter, P9_TA(2019)0050.

2

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/172 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/172

---

P9_TA(2021)0115

Rapporter 2019 och 2020 om Serbien

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Serbien (2019/2175(INI))

(2021/C 494/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, vilket trädde i kraft den 1 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, vilket trädde i kraft den 1 september 2013,

| — | med beaktande av Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen den 19 december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen den 19 december 2009,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 över Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2011)0668), Europeiska rådets beslut av den 1 mars 2012 om att bevilja Serbien status som kandidatland och Europeiska rådets beslut av den 27–28 juni 2013 om att inleda förhandlingar med Serbien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 över Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2011)0668), Europeiska rådets beslut av den 1 mars 2012 om att bevilja Serbien status som kandidatland och Europeiska rådets beslut av den 27–28 juni 2013 om att inleda förhandlingar med Serbien,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och av FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och av FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo,

| — | med beaktande av det första avtalet av den 19 april 2013 om principerna för en normalisering av förbindelserna mellan regeringarna i Serbien och Kosovo och avtalen av den 25 augusti 2015, samt av den pågående EU-stödda dialogen för en normalisering av förbindelserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första avtalet av den 19 april 2013 om principerna för en normalisering av förbindelserna mellan regeringarna i Serbien och Kosovo och avtalen av den 25 augusti 2015, samt av den pågående EU-stödda dialogen för en normalisering av förbindelserna,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Serbien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Serbien (1),

| — | med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid det elfte mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU-Serbien den 30–31 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid det elfte mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU-Serbien den 30–31 oktober 2019,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om förstärkt samarbete med partner på västra Balkan på migrations- och säkerhetsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om förstärkt samarbete med partner på västra Balkan på migrations- och säkerhetsområdet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Serbia 2019 Report (SWD(2019)0219), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Serbia 2019 Report (SWD(2019)0219),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Serbia 2020 Report (SWD(2020)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Serbia 2020 Report (SWD(2020)0352),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 om en övergripande ekonomi- och investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641) och kommissionens arbetsdokument om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 om en övergripande ekonomi- och investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641) och kommissionens arbetsdokument om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan (SWD(2020)0223),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011),

| — | med beaktande av kommissionens bedömning av den 21 april 2020 om Serbiens ekonomiska reformprogram 2020–2022 (SWD(2020)0064) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet, som antogs av rådet den 19 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bedömning av den 21 april 2020 om Serbiens ekonomiska reformprogram 2020–2022 (SWD(2020)0064) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet, som antogs av rådet den 19 maj 2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020 om stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020 om stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315),

| — | med beaktande av det elfte mötet i anslutningskonferensen med Serbien på ministernivå, som ägde rum den 10 december 2019 och där förhandlingar om kapitel 4 ”Fri rörlighet för kapital” inleddes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det elfte mötet i anslutningskonferensen med Serbien på ministernivå, som ägde rum den 10 december 2019 och där förhandlingar om kapitel 4 ”Fri rörlighet för kapital” inleddes,

| — | med beaktande av slutsatserna från den första fasen av den dialog mellan partierna som stöttats av Europaparlamentet och som är inriktad på att förbättra villkoren för anordnande av parlamentsvalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från den första fasen av den dialog mellan partierna som stöttats av Europaparlamentet och som är inriktad på att förbättra villkoren för anordnande av parlamentsvalet,

| — | med beaktande av slutrapporten från OSSE/ODIHR:s särskilda valobservatörsuppdrag avseende parlamentsvalet den 21 juni 2020 i Serbien, vilken offentliggjordes den 7 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från OSSE/ODIHR:s särskilda valobservatörsuppdrag avseende parlamentsvalet den 21 juni 2020 i Serbien, vilken offentliggjordes den 7 oktober 2020,

| — | med beaktande av uttalandet från experter från kontoret för FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter om oro över missbruk av lagen om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism för att rikta in sig på och förhindra icke-statliga organisationers arbete, offentliggjort den 11 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från experter från kontoret för FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter om oro över missbruk av lagen om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism för att rikta in sig på och förhindra icke-statliga organisationers arbete, offentliggjort den 11 november 2020,

| — | med beaktande av den andra efterlevnadsrapporten om Serbien från gruppen av europeiska stater mot korruption (Greco), som gäller förebyggande av korruption bland parlamentsledamöter, domare och åklagare och som offentliggjordes den 26 november 2020 som en del av den fjärde utvärderingsomgången, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra efterlevnadsrapporten om Serbien från gruppen av europeiska stater mot korruption (Greco), som gäller förebyggande av korruption bland parlamentsledamöter, domare och åklagare och som offentliggjordes den 26 november 2020 som en del av den fjärde utvärderingsomgången,

| — | med beaktande av förhandsutvärderingsrapporten om Serbien från expertgruppen för åtgärder mot våld mot kvinnor och våld i hemmet (Grevio) av den 22 januari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandsutvärderingsrapporten om Serbien från expertgruppen för åtgärder mot våld mot kvinnor och våld i hemmet (Grevio) av den 22 januari 2020,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (2),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 28 januari 2020 från toppmötet för Europaparlamentet och talmännen från parlamenten på västra Balkan, som sammankallats av Europaparlaments talman med ledarna av parlamenten på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 28 januari 2020 från toppmötet för Europaparlamentet och talmännen från parlamenten på västra Balkan, som sammankallats av Europaparlaments talman med ledarna av parlamenten på västra Balkan,

| — | med beaktande av Zagrebförklaringen som man enades om vid toppmötet mellan EU och västra Balkan, som ägde rum via videokonferens den 6 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zagrebförklaringen som man enades om vid toppmötet mellan EU och västra Balkan, som ägde rum via videokonferens den 6 maj 2020,

| — | med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan inom ramen för Berlinprocessen den 10 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan inom ramen för Berlinprocessen den 10 november 2020,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0032/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0032/2021), och av följande skäl:

| A. | Serbien måste, liksom varje land som vill bli medlemsstat i EU, bedömas utifrån sina egna meriter i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva de kriterier och gemensamma värderingar som krävs för anslutningen, och tidsplanen för och framstegen inför anslutningen avgörs av kvaliteten på och uppslutningen bakom de nödvändiga reformerna. |
| --- | --- |

A.

Serbien måste, liksom varje land som vill bli medlemsstat i EU, bedömas utifrån sina egna meriter i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva de kriterier och gemensamma värderingar som krävs för anslutningen, och tidsplanen för och framstegen inför anslutningen avgörs av kvaliteten på och uppslutningen bakom de nödvändiga reformerna.

| B. | Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer är centrala värden som ligger till grund för EU och som utgör kärnan i både utvidgnings-, stabiliserings- och associeringsprocesserna. Det behövs hållbara reformer för att ta itu med de stora utmaningar som kvarstår på dessa områden. |
| --- | --- |

B.

Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer är centrala värden som ligger till grund för EU och som utgör kärnan i både utvidgnings-, stabiliserings- och associeringsprocesserna. Det behövs hållbara reformer för att ta itu med de stora utmaningar som kvarstår på dessa områden.

| C. | Serbien måste uppvisa oåterkalleliga resultat när det gäller att följa, upprätthålla och försvara värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör nationella och andra minoriteter, inom landet och i dess internationella förbindelser. |
| --- | --- |

C.

Serbien måste uppvisa oåterkalleliga resultat när det gäller att följa, upprätthålla och försvara värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör nationella och andra minoriteter, inom landet och i dess internationella förbindelser.

| D. | Sedan förhandlingarna med Serbien inleddes har 18 kapitel öppnats. Två av dessa har avslutats preliminärt. Serbien har beslutat att acceptera EU:s nya utvidgningsmetod. |
| --- | --- |

D.

Sedan förhandlingarna med Serbien inleddes har 18 kapitel öppnats. Två av dessa har avslutats preliminärt. Serbien har beslutat att acceptera EU:s nya utvidgningsmetod.

| E. | Hittills har landet inte uppnått några hållbara resultat inom områdena rättsväsende och grundläggande rättigheter (kapitel 23) och rättvisa, frihet och säkerhet (kapitel 24). Rådet har beslutat att vänta med att öppna fler kapitel med Serbien. |
| --- | --- |

E.

Hittills har landet inte uppnått några hållbara resultat inom områdena rättsväsende och grundläggande rättigheter (kapitel 23) och rättvisa, frihet och säkerhet (kapitel 24). Rådet har beslutat att vänta med att öppna fler kapitel med Serbien.

| F. | Greco konstaterar att situationen i Serbien är ”globalt otillfredsställande”, och Serbien anses inte uppfylla Grecos rekommendationer när det gäller förebyggandet av korruption med avseende på parlamentsledamöter, domare och åklagare. |
| --- | --- |

F.

Greco konstaterar att situationen i Serbien är ”globalt otillfredsställande”, och Serbien anses inte uppfylla Grecos rekommendationer när det gäller förebyggandet av korruption med avseende på parlamentsledamöter, domare och åklagare.

| G. | EU:s åtagande om att främja de rättsstatliga principerna omfattar Serbien, där EU bör fortsätta sitt samarbete med Europarådet för att stödja Serbien när det gäller att utföra nödvändiga reformer och utbildning avseende rättvisa, kampen mot korruption, främjandet av mänskliga rättigheter och rollen för fria och oberoende medier och det civila samhället samt när det gäller att övervaka de framsteg som görs på dessa områden, i överensstämmelse med den reviderade utvidgningsmetoden. |
| --- | --- |

G.

EU:s åtagande om att främja de rättsstatliga principerna omfattar Serbien, där EU bör fortsätta sitt samarbete med Europarådet för att stödja Serbien när det gäller att utföra nödvändiga reformer och utbildning avseende rättvisa, kampen mot korruption, främjandet av mänskliga rättigheter och rollen för fria och oberoende medier och det civila samhället samt när det gäller att övervaka de framsteg som görs på dessa områden, i överensstämmelse med den reviderade utvidgningsmetoden.

| H. | Det ligger i Serbiens intresse att förbindelserna med Kosovo normaliseras. |
| --- | --- |

H.

Det ligger i Serbiens intresse att förbindelserna med Kosovo normaliseras.

| I. | Serbien har fortsatt att värna om regionalt samarbete och goda grannförbindelser. |
| --- | --- |

I.

Serbien har fortsatt att värna om regionalt samarbete och goda grannförbindelser.

| J. | Serbien har stått fast vid målsättningen att skapa en fungerande marknadsekonomi och har fortsatt att fullgöra skyldigheterna i stabiliserings- och associeringsavtalet, även om ett antal efterlevnadsproblem kvarstår. Korruptionen fortsätter att hämma den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

J.

Serbien har stått fast vid målsättningen att skapa en fungerande marknadsekonomi och har fortsatt att fullgöra skyldigheterna i stabiliserings- och associeringsavtalet, även om ett antal efterlevnadsproblem kvarstår. Korruptionen fortsätter att hämma den ekonomiska utvecklingen.

| K. | Serbien har ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO) alla grundläggande konventioner. |
| --- | --- |

K.

Serbien har ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO) alla grundläggande konventioner.

| L. | Yttrandefriheten och mediernas oberoende är fortfarande allvarliga problem som måste prioriteras. |
| --- | --- |

L.

Yttrandefriheten och mediernas oberoende är fortfarande allvarliga problem som måste prioriteras.

| M. | Den dialog mellan partierna som Europaparlamentet har stöttat och som är inriktad på att förbättra villkoren för anordnande av parlamentsval utgör alltjämt en unik plattform för att nå samförstånd om åtaganden för att förbättra villkoren vid val. |
| --- | --- |

M.

Den dialog mellan partierna som Europaparlamentet har stöttat och som är inriktad på att förbättra villkoren för anordnande av parlamentsval utgör alltjämt en unik plattform för att nå samförstånd om åtaganden för att förbättra villkoren vid val.

| N. | EU enades om en omfördelning av 374 miljoner EUR från instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) för att bidra till att mildra covid-19-pandemins socioekonomiska effekter i regionen. |
| --- | --- |

N.

EU enades om en omfördelning av 374 miljoner EUR från instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) för att bidra till att mildra covid-19-pandemins socioekonomiska effekter i regionen.

| O. | EU har visat sitt engagemang för det europeiska perspektivet i länderna på västra Balkan och mobiliserat 3,3 miljarder EUR för att ta itu med den omedelbara hälsokrisen och mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

O.

EU har visat sitt engagemang för det europeiska perspektivet i länderna på västra Balkan och mobiliserat 3,3 miljarder EUR för att ta itu med den omedelbara hälsokrisen och mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin.

| P. | EU är den största leverantören av bistånd och stöd till Serbien för att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin. Serbien har tagit emot 15 miljoner EUR i omedelbart stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, 78,4 miljoner EUR i stöd för den sociala och ekonomiska återhämtningen och 93,4 miljoner EUR i biståndsmedel. |
| --- | --- |

P.

EU är den största leverantören av bistånd och stöd till Serbien för att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin. Serbien har tagit emot 15 miljoner EUR i omedelbart stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, 78,4 miljoner EUR i stöd för den sociala och ekonomiska återhämtningen och 93,4 miljoner EUR i biståndsmedel.

| Q. | Serbien uppbär EU-stöd inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA), med en vägledande finansiering som uppgår till totalt 1,5391 miljarder EUR för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

Q.

Serbien uppbär EU-stöd inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA), med en vägledande finansiering som uppgår till totalt 1,5391 miljarder EUR för perioden 2014–2020.

| R. | EU är Serbiens största leverantör av ekonomiskt stöd. EU har försett Serbien med mer än 3,6 miljarder EUR i bidrag de senaste 18 åren på alla områden, däribland rättsstatliga principer, reform av den offentliga förvaltningen, social utveckling, miljö och jordbruk. Serbien har mottagit EU-stöd under IPA till ett värde av totalt 2,79 miljarder EUR sedan 2007. |
| --- | --- |

R.

EU är Serbiens största leverantör av ekonomiskt stöd. EU har försett Serbien med mer än 3,6 miljarder EUR i bidrag de senaste 18 åren på alla områden, däribland rättsstatliga principer, reform av den offentliga förvaltningen, social utveckling, miljö och jordbruk. Serbien har mottagit EU-stöd under IPA till ett värde av totalt 2,79 miljarder EUR sedan 2007.

| S. | Serbien har gynnats stort av handel och ekonomisk integrering med EU. EU är Serbiens största handelspartner och stod för 67 % av Serbiens totala export och mer än 60 % av landets totala import av varor 2018. EU:s investeringar i Serbien uppgick till totalt mer än 13 miljarder EUR mellan 2010 och 2018. |
| --- | --- |

S.

Serbien har gynnats stort av handel och ekonomisk integrering med EU. EU är Serbiens största handelspartner och stod för 67 % av Serbiens totala export och mer än 60 % av landets totala import av varor 2018. EU:s investeringar i Serbien uppgick till totalt mer än 13 miljarder EUR mellan 2010 och 2018.

| 1. | Europaparlamentet gläder sig över att ett EU-medlemskap alltjämt är Serbiens strategiska mål och en av prioriteringarna för den nybildade regeringen. Parlamentet noterar att alla parlamentspartier stöder Serbiens EU-integrationsprocess. Parlamentet uppmuntrar de serbiska myndigheterna att mer aktivt och otvetydigt ge uttryck för sitt engagemang för de europeiska värderingarna i den offentliga debatten, och förväntar sig ett tydligt och otvetydigt åtagande från Serbiens sida, i både ord och handling, att på ett synligt och kontrollerbart sätt fullgöra sina skyldigheter inför en anslutning till EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av att göra anslutningsförhandlingarna med Serbien mer dynamiska, och att åstadkomma ett snabbt genomförande av den reviderade utvidgningsmetoden baserat på tematiska kluster med förhandlingskapitel och infasning av enskild EU-politik och enskilda EU-program. Samtidigt är det viktigt att ge tydliga och påtagliga incitament av direkt intresse för Serbiens medborgare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att den dynamik som skapades genom det nya mandatet efter valet i Serbien den 21 juni 2020 är ett tillfälle att göra betydande framsteg när det gäller Serbiens europeiska perspektiv. Parlamentet ser gärna att ytterligare förhandlingskapitel öppnas först när Serbien gör nödvändiga åtaganden och levererar reformer på grundval av nödvändiga riktmärken. Parlamentet konstaterar att öppnandet av kapitel är ett nödvändigt verktyg för att uppnå varaktiga reformer och proeuropeiska förändringar i Serbien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att, vid behov tillsammans med de serbiska partnerna, vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra bestämmelserna i den reviderade utvidgningsmetoden, särskilt de som rör de tematiska förhandlingsklustren, samt att använda denna nya metod som ett tillfälle att påskynda utvidgningsprocessen på västra Balkan och att tillsammans med Serbien fastställa nya steg i Serbiens förhandlingsprocess. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan den serbiska regeringen och nationalförsamlingen om det nationella konventet om Europeiska unionen. Den serbiska regeringen uppmanas att så snart som möjligt utse en ny chef för förhandlingsgruppen för Serbiens anslutning till Europeiska unionen. Serbien uppmanas också att höja den administrativa kapaciteten hos ministeriet för europeisk integration, i syfte att på ett bättre sätt genomföra medlemskapsförhandlingarna och göra sitt yttersta för att den europeiska integrationsprocessen ska bli så inkluderande och öppen som möjligt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att Serbien har fortsatt att stärka anpassningen och genomförandet av sin lagstiftning i enlighet med EU:s regelverk, och att landet måste fortsätta att göra detta. Parlamentet beklagar att anpassningen har gått betydligt långsammare än vad regeringen ursprungligen hade planerat. Parlamentet understryker de begränsade framstegen när det gäller kapitlen 23 (rättsväsende och grundläggande rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet). Parlamentet konstaterar att normaliserade förbindelser med Kosovo och verklig respekt för de mänskliga rättigheterna alltjämt är viktiga faktorer som kommer att avgöra takten i anslutningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att det saknas framsteg inom många områden i Serbiens reformagenda, och att det till och med skett en tillbakagång i frågor som är av stor betydelse för en anslutning till EU. Kommissionen uppmanas att ändra sin rapporteringsmetod för att ta hänsyn till en betydande tillbakagång och sända ett tydligt budskap till anslutningsländer, däribland Serbien. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att de serbiska berörda parterna bedriver strategisk kommunikation om fördelarna med en anslutning till EU. Parlamentet understryker att den offentliga diskussionen om anslutning till EU måste vara faktabaserad och främja fullständig respekt för grundläggande rättigheter och demokratiska värderingar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar de serbiska myndigheterna att mer aktivt ge uttryck för sitt engagemang för europeiska värderingar i den offentliga debatten och att öka transparensen i sin kommunikation, bland annat genom att ge allmänheten tillgång till information och genom att utöka samarbetet mellan de offentliga myndigheterna och det civila samhället. Parlamentet uttrycker oro över att offentligt finansierade mediehus, som ofta citerar befattningshavare, bidrar till spridningen av en EU-fientlig retorik i Serbien. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Serbien och EU:s medlemsstater att när det gäller det europeiska perspektivet föra en mer aktiv och effektiv kommunikationspolitik som riktar sig till både serbiska medborgare och EU-medborgare, även de som tillhör nationella minoriteter. Parlamentet framhåller de historiska vänskaps- och broderskapsband som finns mellan EU:s och Serbiens folk. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att Serbien ger tredjeländer oproportionerligt stor synlighet. Parlamentet uppmanar Serbien, kommissionen och EU-delegationen till Serbien att utöka sitt arbete för att främja rollen för och fördelarna med det nära partnerskapet mellan EU och Serbien, bland annat genom att främja EU-finansierade projekt och reformer. Parlamentet konstaterar att det finns ett brådskande behov av att samverka med serbiska medborgare utanför de större städerna, och uppmanar EU att öka sitt stöd för det civila gräsrotssamhället ytterligare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser nya möjligheter för en politisk dialog på hög nivå med länderna på västra Balkan, för att säkerställa en starkare styrning och större engagemang på hög nivå, vilket också krävs i den reviderade utvidgningsmetoden. Parlamentet anser att konferensen om Europas framtid aktivt bör engagera och på lämpligt sätt involvera serbiska företrädare samt företrädare från de andra länderna på västra Balkan, på både regerings-, civilsamhälles- och ungdomsorganisationsnivå. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar slutsatserna i slutrapporten från OSSE/ODIHR:s särskilda valbedömningsuppdrag där det framgår att parlamentsvalet den 21 juni 2020 genomfördes effektivt men att det styrande partiets dominans, även i medierna, var oroande. Parlamentet beklagar de långsiktiga trenderna när det gäller påtryckningar mot väljare, partiska medier och utsuddade gränser mellan alla statstjänstemäns verksamhet och partikampanjer. Parlamentet påpekar här den roll som spelas av statligt sponsrade desinformationskampanjer som syftar till att vända valvindarna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av arbetsgruppen för genomförandet av ODIHR:s rekommendationer. De serbiska myndigheterna uppmanas att fullt ut ta itu med alla ODIHR:s rekommendationer i god tid före nästa val. Parlamentet betonar att civilsamhällesorganisationer med expertis inom villkor för val bör fortsätta att vara involverade i denna process. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar med oro att ändringar av viktiga delar av valsystemet, bland annat sänkningen av valspärren, antogs i parlamentet bara några veckor före det planerade valet utan någon ordentlig offentlig diskussion. Enligt Venedigkommissionen bör grundläggande delar av vallagen inte genomgå några större ändringar mindre än ett år före ett val. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att delar av oppositionen beslutat att bojkotta valet, och betonar att mot bakgrund av resultaten från OSSE/ODIHR:s särskilda valbedömningsuppdrag, som underströk bristen på verklig mångfald och splittringen av det politiska livet i Serbien, har alla politiska krafter, särskilt de styrande myndigheterna, ett ansvar för att förbättra villkoren vid val. Parlamentet betonar att det enda sättet för oppositionen att garantera politisk representation och kapacitet att påverka beslutsprocessen för sina väljare är att delta i de politiska processerna och valprocesserna. Parlamentet uppmanar oppositionen att återvända till förhandlingsbordet och återuppta sitt deltagande i den politiska och parlamentariska verksamheten. Parlamentet konstaterar att det nybildade serbiska parlamentet, på grund av att vissa oppositionspartier bojkottade valet, präglas av den styrande koalitionens överväldigande majoritet och avsaknaden av en livskraftig opposition – en situation som inte bidrar till att uppnå politisk mångfald i landet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om de valprinciper som fastställts av Venedigkommissionen, och konstaterar med oro att president Aleksandar Vučić har utlyst förtidsval utan konstitutionell grund eller politisk nödvändighet, och att han också, i egenskap av Serbiens president och ordförande för landets största politiska parti, har flaggat för att det ska hållas en enda valdag för president-, parlaments- och kommunvalen i Belgrad under våren 2022. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den partiövergripande dialog med Serbiens nationalförsamling som stöttats av Europaparlamentet, och gläds åt de inledande åtgärder som vidtagits av de serbiska myndigheterna och den parlamentariska majoriteten för att förbättra valvillkoren. Parlamentet efterlyser ett fortsatt genomförande av de återstående åtaganden som gjorts inom ramen för den partiövergripande dialogen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av den andra fasen av den partiövergripande dialog med Serbiens nationalförsamling som stöttats av Europaparlamentet, med deltagande av alla berörda parter och proeuropeiska politiska krafter i Serbien för att förbättra det politiska klimatet och förtroendet över hela det politiska spektrumet och för att nå samförstånd om olösta frågor som rör valprocessen, i enlighet med rekommendationerna från internationella valobservatörsuppdrag. Parlamentet efterlyser med kraft att en ny runda med en mer inkluderande partiövergripande dialog ska äga rum så snart som möjligt, och uppmanar alla sidor att fastställa tydliga mål, kriterier, riktmärken och samtalspartner. Parlamentet betonar att den partiövergripande dialogen bör avslutas i god tid före det kommande valet, så att det finns tillräckligt med tid för att genomföra de nödvändiga rättsliga och andra ändringarna av valvillkoren och omsätta dem i praktiken, i syfte att skapa lika villkor inför valet. Parlamentet påminner om att regeringen och oberoende organ måste säkerställa ett fullständigt och korrekt genomförande av de rättsliga ramarna för de åtaganden som görs inom ramen för den partiövergripande dialogen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet fördömer de oacceptabla verbala attackerna och fallen av hatpropaganda mot ledamöter av Europaparlamentet, särskilt de ledamöter som företräder parlamentet i förbindelserna med Serbien, bl.a. ordföranden och ledamöterna i delegationen för den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén samt dem som gjort den partiövergripande dialogen möjlig. Sådana handlingar är nämligen oförenliga med andan i Serbiens skyldigheter enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. Parlamentet uppmanar nationalförsamlingens talman och ordförandena för de politiska grupper som finns representerade i nationalförsamlingen att upprätthålla normerna för den demokratiska debatten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar den nya regeringen att arbeta med effektiva och verifierbara grundläggande reformer och ta itu med strukturella reformer och brister när det gäller rättsstatlighet, grundläggande rättigheter, mediefrihet, korruptionsbekämpning och de demokratiska institutionernas och den offentliga förvaltningens funktionssätt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar med oro att korruption totalt sett fortfarande är en fråga där begränsade framsteg har gjorts. Parlamentet välkomnar de åtgärder som har vidtagits för att säkerställa antikorruptionsmyndighetens oberoende, och de resultat som har uppnåtts hittills när det gäller att slutföra korruptionsmål. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare framsteg, särskilt på området för att förbättra resultaten när det gäller utredningar, åtal och slutgiltiga fällande domar i korruptionsmål på hög nivå och genomförandet av lagar om förebyggande av korruption i överensstämmelse med EU:s regelverk och Grecos rekommendationer. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av Grecos rapport nyligen, och uppmuntrar justitieministeriet att arbeta med genomförandet av dess rekommendationer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att Serbien, enligt den senaste rapporten från Greco, bara delvis har genomfört Grecos rekommendationer från 2015, och att situationen i landet är ”globalt otillfredsställande”. Parlamentet betonar vikten av att på ett ändamålsenligt sätt bekämpa korruption, och uppmanar de serbiska myndigheterna att följa dessa rekommendationer så snart som möjligt. Parlamentet är oroat över de senaste ändringarna av lagen om förebyggande av korruption när det gäller definitionen av ”offentliga tjänstemän”, som infördes på ett icke-transparent och förhastat sätt och som avsevärt begränsar antalet personer som omfattas av lagen. Dessa ändringar försvagar ytterligare mekanismerna för korruptionsbekämpning och öppnar upp möjligheter till missbruk av statliga medel som tidigare ansågs vara olagliga. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Serbien att åstadkomma övertygande resultat, bland annat hållbara framsteg i fråga om effektiva utredningar inom angelägna områden såsom rättsväsendet, yttrandefriheten och bekämpningen av korruption och organiserad brottslighet, särskilt i mål av stort allmänintresse, däribland Krušik, Jovanjica och Telekom Srbija, och att förbättra sina resultat i fråga om utredningar, åtal och fällande domar i de mål som rör korruption på hög nivå, inbegripet genom beslagtagande och förverkande av tillgångar som härrör från brott. Parlamentet upprepar sitt krav på rättvisa från 2018 när det gäller den olagliga rivningen av privat egendom i grannskapet Savamala i Belgrad. Parlamentet konstaterar att den nya lagen om förebyggande av korruption har varit i kraft sedan den 1 september 2020. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner Serbien om att utöka sitt arbete för att på ett ändamålsenligt sätt motverka korruption, med fokus på förebyggande och bekämpning av korruption, även genom att anta en ny antikorruptionsstrategi som understöds av en trovärdig och realistisk handlingsplan samt en ändamålsenlig samordningsmekanism. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att förbättra sin kamp mot organiserad brottslighet och att övergå från en strategi som bygger på enskilda fall till en strategi mot organisationer, i syfte att avveckla stora och internationellt spridda organisationer. Parlamentet konstaterar att en sådan strategi bör omfatta ändamålsenliga utredningar, åtal och slutgiltiga fällande domar i mål avseende allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive ekonomiska utredningar, systematisk spårning av pengaflöden och robusta tillsynsmekanismer för att undvika missbruk samt ökade ekonomiska resurser och personalresurser för åklagarmyndigheten för organiserad brottslighet, som bör vara fri från allt otillbörligt politiskt inflytande. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker oro över det ökande våldet av extremistgrupper och den organiserade brottsligheten, och uppmanar myndigheterna att säkerställa att fall som upptäcks av undersökande journalister eller visselblåsare utreds på rätt sätt och att ansvar utkrävs av de offentliga tjänstemän som är inblandade i dem. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar med oro det fortsatta politiska inflytandet över rättsväsendet, och noterar behovet av att stärka skyddsåtgärderna för rättsväsendets ansvarsskyldighet, professionalitet, oberoende och övergripande effektivitet, bland annat genom att i förekommande fall se över det aktuella systemet för rekryteringar och personalhantering. Parlamentet konstaterar att regeringen har utarbetat ett förslag till konstitutionella reformer, som har fått en positiv bedömning av Venedigkommissionen, och skickat det till nationalförsamlingens ansvariga utskott. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker vikten av en bred samrådsprocess inom den konstitutionella reformen. Parlamentet beklagar att det tidigare serbiska parlamentet underlät att anta konstitutionella reformer som syftar till att stärka rättsväsendets oberoende. Parlamentet rekommenderar att konstitutionella reformer antas så snart som möjligt i samråd med sammanslutningar av domare och åklagare och andra relevanta politiska aktörer, inbegripet den icke-parlamentariska oppositionen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet upprepar vikten av att snabbt anta lagen om finansiering av den autonoma provinsen Vojvodina. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet befarar att det nya parlamentet inte kommer att kunna fungera ändamålsenligt, eftersom det saknas en parlamentarisk opposition och eftersom parlamentets legitimitet ifrågasätts av oppositionspartierna. Dessutom är landets parlament, vars valperiod ska förkortas enligt ett besked från den serbiske presidenten, i färd med att anta långtgående konstitutionella förändringar utan en öppen, inkluderande och demokratisk offentlig debatt, särskilt när det gäller rättsväsendet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar de ändringar som gjorts av nationalförsamlingens funktionssätt och som syftar till att återinföra viss praxis och vissa förfaranden och tillämpa arbetsordningen. Parlamentet beklagar att den övergripande parlamentariska tillsynen över den verkställande makten har fortsatt att vara ganska formalistisk. Parlamentet understryker att ytterligare omfattande reformer av förfaranden och praxis är nödvändiga för att förbättra kvaliteten på lagstiftningsprocessen, säkerställa en effektiv parlamentarisk kontroll och avhjälpa nationalförsamlingens systembrister, bl.a. genom att minska användningen av filibusterteknik, reducera antalet brådskande förfaranden och begränsa praxisen att omgruppera icke relaterade delpunkter under samma punkt på föredragningslistan. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att kvaliteten på lagstiftningsprocessen fortfarande måste förbättras genom ökad transparens och social och politisk dialog och genom att man ser till att oberoende tillsynsorgan har befogenhet att utöva sina tillsynsfunktioner på ett effektivt sätt. Parlamentet noterar att årsrapporterna från oberoende organ diskuterades vid nationalförsamlingens plenarsammanträde och att slutsatser antogs. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar det nyvalda parlamentet att öka sina ansträngningar för att säkerställa insyn, delaktighet och kvalitet i lagstiftningsprocessen samt en effektiv parlamentarisk kontroll. Parlamentet efterlyser också ytterligare åtgärder för att säkerställa dialog över partigränserna och en starkare roll för det civila samhället, som fortfarande är en nödvändig del av en väl fungerande demokrati. Parlamentet noterar med oro bristen på öppenhet kring förfarandet för återutnämning av jämställdhetskommissariatet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivt samarbete med oberoende organ och tillsynsorgan och ett ökat engagemang av nationalförsamlingen i tillsynen och kontrollen av regeringen och förvaltningen. Parlamentet efterlyser ett omfattande engagemang av nationalförsamlingen i förhandlingarna inför Serbiens anslutning till EU, i överensstämmelse med dess resolution av den 16 december 2013 om nationalförsamlingens roll och principerna i förhandlingarna om Serbiens anslutning till EU. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att den roll som oberoende tillsynsorgan har – däribland landets ombudsman, byrån för bekämpning av korruption, den nationella revisionsmyndigheten och kommissariatet för information av allmän betydelse och skydd av personuppgifter – måste erkännas och stödjas fullt ut. Den serbiska nationalförsamlingen uppmanas att engagera sig i genomförandet av slutsatserna och rekommendationerna från de oberoende tillsynsorganen, i synnerhet ombudsmannen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att social dialog är en av pelarna i den europeiska sociala modellen och att regelbundna samråd mellan regeringen och arbetsmarknadens parter är avgörande för att förebygga sociala spänningar och konflikter. Parlamentet understryker att det är ytterst viktigt att den sociala dialogen omfattar mer än ett informationsutbyte, och framhåller att de berörda parterna bör rådfrågas om viktiga lagar innan de behandlas i parlamentet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar med oro att nationalförsamlingen sammanträdde först 44 dagar efter utlysningen av undantagstillstånd i mars 2020, vilket underminerade den centrala betydelse som nationalförsamlingen ska ha för den parlamentariska demokratin enligt Serbiens konstitution. Parlamentet noterar med oro att nationalförsamlingen inte inledde sitt arbete fullt ut förrän långt efter tillkännagivandet av det slutgiltiga valresultatet den 5 juli 2020, trots en tydlig parlamentarisk majoritet. Parlamentet uppmanar nationalförsamlingen att undvika kränkande och provocerande språk och att motverka hatretorik under parlamentariska debatter. Parlamentet understryker vikten av oppositionens arbete i en demokrati. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att parlamentsledamöter som i nationalförsamlingens plenisal använder kränkande språk, utslungar hot och driver smutskastningskampanjer mot politiska motståndare och medieföreträdare bryter mot demokratisk praxis och de grundläggande demokratiska värderingarna. Parlamentet anser att dessa ledamöter bör fördömas kraftfullt och åläggas påföljder i enlighet med arbetsordningen. Parlamentet är bestört över de iscensatta attacker som nyligen utförts av flera parlamentsledamöter och regeringsvänliga tabloider mot undersökande journalister och medlemmar av det civila samhället, bl.a. från det oberoende medienätverket KRIK och icke-statliga organisationer såsom CRTA och ”Öppet parlament”, där de framställs som medhjälpare till organiserade kriminella grupper och som kuppmakare, vilket allvarligt strider mot deras egen nyligen antagna uppförandekod för parlamentsledamöter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar att den nya handlingsplanen för en mediestrategi har antagits, och att det har inrättats en arbetsgrupp för att övervaka genomförandet av strategin och handlingsplanen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet är bekymrat över att det enligt undersökande journalister förekommer statlig manipulation av covid-19-statistik för politiska och valrelaterade ändamål. Parlamentet beklagar djupt att statstjänstemän har bedrivit en desinformationskampanj rörande EU:s stöd under pandemin. Parlamentet betonar att det är särskilt viktigt med förtroende och insyn i regeringens arbete mot covid-19, och uppmanar därför eftertryckligen den serbiska regeringen att förse medborgarna med all relevant information om pandemin, inklusive om vaccin. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att förvärvet av två rikstäckande tv-kanaler i december 2018 av en person med koppling till det styrande partiet utgjorde ett steg på vägen mot partiets monopolisering av landets medielandskap. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att säkerställa och upprätthålla de nödvändiga förutsättningarna för rättvis konkurrens och öppenhet när det gäller alla framtida ägandetransaktioner inom mediesektorn. Parlamentet uppmanar redaktionerna för alla rikstäckande tv-kanaler i Serbien att respektera de högsta yrkesmässiga standarderna och låta olika åsikter komma till uttryck regelbundet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet beklagar att mediefriheten har urholkats och att det har blivit vanligare med kränkande språk, hot och ren hatpropaganda mot oppositionsledamöter i parlamentet, oberoende intellektuella, icke-statliga organisationer, journalister och framstående personer, bland annat från medlemmar i de styrande partierna, som är skyldiga att visa respekt gentemot alla medieföreträdare. De serbiska myndigheterna uppmanas eftertryckligen att omedelbart vidta åtgärder för att säkerställa yttrandefriheten och mediernas oberoende och säkerställa korrekta utredningar av dessa fall. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att de serbiska myndigheterna endast delvis eller inte alls har fullgjort de åtaganden som gjorts i den partiövergripande dialogen avseende tillsynsrådet för elektroniska medier (REM) och public service-företaget (RTS). Parlamentet påminner om att fria och oberoende medier spelar en viktig roll i en demokrati. Parlamentet beklagar att REM och RTS har misslyckats med att återupprätta sin trovärdighet bland allmänheten och oppositionspartierna sedan den första fasen av den partiövergripande dialogen avslutades. Parlamentet noterar att regeringen har inrättat en arbetsgrupp för journalisters säkerhet, men att alla sammanslutningar av oberoende journalister och medier i Serbien redan har dragit sig ur den på grund av gruppens underlåtenhet att reagera på de regeringsvänliga tabloidernas angrepp mot journalisterna på webbportalen för nätverket för utredning av brott och korruption (KRIK). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar med oro att civilsamhällesorganisationernas arbete äger rum i en miljö som inte är öppen för kritik. Parlamentet uppmanar den serbiska myndigheten för förebyggande av penningtvätt inom det serbiska finansministeriet att fullt ut klargöra situationen när det gäller utredningar av civilsamhällesorganisationer och journalister om anklagelser om penningtvätt, och uppmanar med kraft myndigheterna att avstå från att godtyckligt rikta sig mot dessa organisationer och enskilda personer. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att motverka det krympande utrymmet för det civila samhället och oberoende medier och säkerställa att de kan arbeta fritt från alla restriktioner, inbegripet hot mot eller kriminalisering av dessa organisationer. Myndigheterna uppmanas med kraft att så snart som möjligt främja en atmosfär som är gynnsam för alla civilsamhällesorganisationers arbete. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att stärka sitt samarbete med och sitt stöd till det civila samhället, icke-statliga organisationer och oberoende medier på plats. Parlamentet upprepar sitt stöd för demokratiska europeiska politiska stiftelsers arbete med att stärka Serbiens demokratiska processer och främja en ny generation politiska ledare. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar, samtidigt som det med kraft fördömer alla våldshandlingar, att händelser med oproportionerlig användning av polisvåld under protesterna i juli 2020 förtjänar särskild uppmärksamhet från myndigheterna, bland annat när det gäller polisens brist på samarbete med rättsväsendet och den allmänna åklagaren. Parlamentet uppmanar med kraft de serbiska myndigheterna att noggrant utreda alla fall där polisen har överskridit sina befogenheter, i syfte att förhindra straffrihet och stärka allmänhetens förtroende för polisen. Vidare uppmanas de eftertryckligen att göra det lättare för personer som påstår sig vara offer för polisövergrepp att lämna in klagomål och få upprättelse, samt att visa nolltolerans mot tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter som bryter mot yrkesetiken eller straffrätten. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att den rättsliga och institutionella ramen för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna i stort sett formellt är på plats, men att den saknar ändamålsenliga mekanismer för att säkerställa att dessa grundläggande rättigheter respekteras. Parlamentet begär att alla framtida ändringar av de befintliga lagarna om upprätthållande av mänskliga rättigheter, inklusive lagen om fri tillgång till information av allmänt intresse, ska göras på ett transparent sätt med deltagande av alla berörda parter. Parlamentet efterlyser ett effektivare genomförande av den, med särskild hänsyn till de mest utsatta grupperna i samhället, inklusive de nationella minoriteterna, när det gäller utbildning. Parlamentet uppmanar Serbien att möjliggöra och värna en icke-diskriminerande användning av minoritetsspråk inom utbildningsväsendet och inom särskilda delar av statliga och lokala mediekanaler samt att säkerställa lika möjligheter till vederbörlig representation i det politiska livet, den offentliga förvaltningen och rättsväsendet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens ökade ansträngningar i samarbete med EU på området för inkludering av romer, särskilt när det gäller att förbättra deras bostadssituation. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att ta itu med den strukturella diskriminering som romerna möter när det gäller deras medborgarskapsstatus samt hälso- och sjukvård, utbildning och sysselsättning. Parlamentet uppmanar med kraft Serbien att förbättra och förenkla den institutionella strukturen för att hantera romernas integrering, även genom en tydlig fördelning av arbetsuppgifter, samordning mellan nationella och lokala myndigheter samt en budgetering som tar hänsyn till romernas behov. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar slutförandet av den försenade översättningen av skolböcker för grundskolan till bulgariska, vilket kommer att göra att den bulgariska minoriteten i landet kan få utbildning på sitt modersmål. Parlamentet noterar med oro att alla skolböcker för gymnasieskolan ännu inte har översatts. Parlamentet uppmuntrar de serbiska myndigheterna att säkerställa processens hållbarhet genom att tillhandahålla ett tillräckligt antal lärare, skolböcker och ytterligare material (skoldagböcker, studentlitteratur osv.) för att möta behoven hos eleverna från denna minoritet på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet är oroat över de serbiska myndigheternas underlåtenhet att främja den faktiska användningen av regionala språk eller minoritetsspråk. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att stärka de människorättsliga institutionerna, garantera deras oberoende, tilldela dem de nödvändiga ekonomiska resurserna och personalresurserna och följa upp deras rekommendationer i rätt tid, samt anta och genomföra en ny antidiskrimineringsstrategi. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att förbättra sin kapacitet att tillhandahålla statistik och genomföra folkräkningen inom rimlig tid, med uppfyllande av högsta internationella standarder och inkludering av oberoende observatörer. Parlamentet upprepar sin begäran om förbättrad samordning och inkludering av berörda parter, och om genomförande och en periodisk översyn av handlingsplanen för förverkligande av nationella minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet är djupt oroat över påståendena om att de serbiska myndigheterna på ett systematiskt och diskriminerande sätt missbrukar lagen om bosättning för medborgare och ”passiviseringen” av boendeadresserna för de medborgare med albansk etnicitet som lever i södra Serbien. Parlamentet efterlyser oberoende och grundliga utredningar av dessa påståenden, och uppmanar de serbiska myndigheterna att upphöra med all diskriminerande praxis och alla former av diskriminerande utpekanden. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet noterar med oro den höga andelen kvinnor och barn som är offer för våld och våld i hemmet. Parlamentet noterar Serbiens insatser för att bekämpa våld mot kvinnor och barn samt våld i hemmet. Parlamentet insisterar dock på att ett fortsatt och effektivare genomförande är nödvändigt och att konkreta förbättringar behövs, särskilt under den rådande pandemin, för att förbättra tillgången till tjänster av hög kvalitet på detta område. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar Grevios rapport om Serbien, som betonar bristen på en sammanhängande politisk strategi när det gäller genomförandet av Istanbulkonventionen, behovet av förebyggande åtgärder, brister i tillhandahållandet av tjänster till offer och låga nivåer i fråga om medvetande, upplysning och kapacitetsuppbyggnad samt särskilda hinder för många kvinnor på grund av samverkande faktorer som etnicitet, fattigdom, socialt ursprung och funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet är oroat över att en ny jämställdhetslag har försenats kraftigt, att samordningen och en effektiv institutionell struktur med tillfredsställande resurser på det här området fortfarande saknas, och att kvinnors socioekonomiska status fortfarande är väsentligt sämre än mäns. Parlamentet är också oroat över den höga förekomsten av patriarkala attityder och könsstereotyper i samhället och den allmänna diskursen, liksom över kunskapsbristen hos rättsväsendet, åklagare och jurister på detta område. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att öka sitt arbete som syftar till jämställdhet och kvinnors rättigheter, genom att särskilt uppmärksamma jämställdhetsintegrering och ökat samarbete med det civila samhället, särskilt kvinnoorganisationer. Parlamentet understryker vikten av att inkludera ett könsperspektiv i ekonomiska program. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet lovordar den höga andelen kvinnor i det nya parlamentet och den nya regeringen, i förhoppningen att det kommer att leda till ett betydande främjande av mänskliga rättigheter och politiska friheter för kvinnor och för utsatta grupper. Parlamentet gläder sig över att nationella minoriteter finns företrädda i betydande omfattning i parlamentet. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet understryker behovet av att fortsätta att skydda hbti-personers rättigheter. Parlamentet efterlyser lämpligare och effektivare reaktioner från myndigheterna mot hatpropaganda och hatbrott. Parlamentet välkomnar det fredliga genomförandet av två prideparader 2019. Parlamentet betonar vikten av att alla institutioner stöder förberedelserna av EuroPride 2022 och garanterar alla deltagares säkerhet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar regeringens initiativ att gå vidare med lagen om samkönade relationer och ändringar av namn och kön på transpersoner i enlighet med relevant rättspraxis från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna, och uppmanar regeringen att skapa en trygg miljö för hbti-personer och främja en kultur av tolerans mot dem. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Serbien att förbättra tillgången till hälso- och sjukvård för personer med funktionsnedsättning, personer som lever med hiv, barn och vuxna som använder droger, fångar, sexarbetare, hbti-personer, internflyktingar och romer, särskilt med tanke på den pågående pandemin och problemen inom hälso- och sjukvårdssektorn. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens engagemang i initiativ som rör regionalt samarbete. Serbien uppmuntras att fortsätta sina ansträngningar på alla nivåer i syfte att uppnå försoning och stärka goda grannförbindelser. Serbien uppmanas att fullt ut genomföra bilaterala avtal och engagera sig i lösningen av alla återstående gränstvister med grannländerna på ett konstruktivt sätt och i rätt tid, även i försoningsrelaterade frågor från Jugoslaviens förflutna. Parlamentet konstaterar att man måste satsa mer på gränsregionernas socioekonomiska utveckling. Parlamentet välkomnar initiativet till regional integration genom ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar det regionala samarbetsrådets konstruktiva roll och Serbiens aktiva deltagande i det rådet. Parlamentet understryker vikten av regionalt samarbete i samband med covid-19-krisen, och betonar att regionalt samarbete och goda grannförbindelser hör ihop med Serbiens mål om ett framgångsrikt europeiskt perspektiv. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att normaliseringen av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo är en prioritering och en förutsättning för båda ländernas anslutning till EU och även nödvändig för att säkra stabilitet och välstånd i hela regionen. Parlamentet erkänner det ökade engagemanget från båda sidorna i den EU-understödda dialogen, och efterlyser ett aktivt och konstruktivt engagemang i den EU-understödda dialog som leds av EU:s särskilda representant och som syftar till att få till stånd ett övergripande, hållbart och rättsligt bindande avtal, i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att, med ärligt uppsåt och på ett punktligt sätt, gå vidare med ett fullständigt genomförande av alla avtal som redan har ingåtts, inklusive inrättandet utan dröjsmål av förbundet för kommuner med serbisk majoritet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att övervaka och verifiera genomförandet av alla avtal som har ingåtts hittills och att periodiskt rapportera om det aktuella läget till Europaparlamentet. Parlamentet upprepar här sitt fulla stöd för Miroslav Lajčák, EU:s särskilda representant för dialogen mellan Belgrad och Pristina. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Serbiens och Kosovos regeringar att undvika alla handlingar som skulle kunna undergräva tilliten mellan parterna och äventyra den fortsatta konstruktiva dialogen. Parlamentet understryker vikten av både Serbiens och Kosovos multietniska karaktär, och framhåller att etniskt homogena stater inte bör vara målet i regionen. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska och kosovanska myndigheterna att främja personliga kontakter mellan lokalsamhällen för att stärka dialogen, även på icke-offentlig nivå. Parlamentet upprepar sin uppmaning till myndigheterna att avstå från att använda provocerande språk mot andra etniska grupper. Parlamentet beklagar att Mitrovicabron ännu inte har öppnats för all trafik trots att renoveringsarbetena har avslutats. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar Belgrads aktiva och konstruktiva deltagande i dialogen med Pristina och genomförandet av de avtalade skyldigheterna enligt Brysselavtalet. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet lovordar det goda regionala samarbetet mellan Serbien och Kosovo i kampen mot spridningen av covid-19-pandemin, inklusive samarbetet mellan borgmästarna i Mitrovica och kommunikationen mellan hälsoministrarna. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet betonar vikten av regionalt samarbete om krigsförbrytelser och utredningar om saknade personer, och framhåller att det bland annat är angeläget att öka ansträngningarna för att erkänna och genomföra domstolsavgöranden om krigsförbrytelser, undersöka gravplatser, förkasta hatpropaganda och glorifiering av krigsförbrytare samt hjälpa de nationella åklagarna med att ställa förövarna inför rätta. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att fullfölja bekämpningen av dessa problem och fördöma alla former av hatpropaganda, skrämselkampanjer och offentligt godkännande och förnekande av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Parlamentet beklagar att vissa serbiska myndigheter och vissa serbiska politiker fortsätter att förneka folkmordet i Srebrenica. Parlamentet välkomnar det arbete som civilsamhällesorganisationer utför på området för försoning, övergångsrättvisa och upprättelse. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens fortsatta samarbete under processen med Sarajevoförklaringen, och påminner om skyldigheten enligt stabiliserings- och associeringsavtalet när det gäller ett fullständigt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, vars arbete har avslutats, och med Förenta nationernas internationella avvecklingsmekanism för brottmålstribunaler. Serbien uppmanas med kraft att motverka alla ansträngningar för att undergräva de resultat som har uppnåtts hittills och förfalskningen av de fakta som har fastställts av Internationella krigsförbrytartribunalen. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sitt stöd för initiativet om inrättande av den regionala kommissionen för fastställande av fakta om krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i f.d. Jugoslavien (Recom). Parlamentet betonar vikten av det regionala samarbetskontoret för ungdom och dess arbete. På grund av coronaviruspandemin har Europeiska kommissionen föreslagit att det år då Novi Sad ska vara Europeisk kulturhuvudstad ska skjutas fram från 2021 till 2022. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar att Serbien fick status som programland i Erasmus+-programmet 2019. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som Serbien har gjort i utvecklingen av en fungerande marknadsekonomi. Serbien uppmanas att fortsätta sina ansträngningar för att främja konkurrenskraft och långsiktig och hållbar tillväxt för alla genom strukturreformer, särskilt i energisektorn och på arbetsmarknaden samt genom att förbättra öppenheten och förutsebarheten i regelverket. Parlamentet understryker vikten av att utveckla entreprenörskompetens bland ungdomar, och uppmanar den serbiska regeringen att direkt ta itu med problemet med korruption, som hämmar utvecklingen av en fungerande marknadsekonomi, samt att ta itu med de farhågor som Greco tog upp 2020. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet konstaterar att Serbiens hälso- och sjukvårdssystem lider brist på resurser och att det även påverkas negativt av det ständiga utflödet av yrkesutbildade arbetstagare, vilket leder till en brist på medicinsk utrustning, medicinsk expertis och kapacitet för laboratorietester under covid-19-pandemin. Parlamentet uppmuntrar Serbien att genomföra reformer i syfte att stärka den allmänna hälso- och sjukvårdssektorn, förbättra det sociala skyddet och ge stöd till den privata sektorn för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av covid-19. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar de goda framsteg som Serbien har gjort inom ekonomiska och finansiella områden som bolagsrätt, immaterialrätt, konkurrens och finanstjänster samt ansvarsskyldighet för chefer och revision. Parlamentet konstaterar dock att det behövs ytterligare framsteg på området för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uttrycker oro över Kinas ökande inflytande i Serbien och på västra Balkan och över bristen på insyn och miljömässiga och sociala konsekvensbedömningar av kinesiska investeringar och lån. Parlamentet uppmanar Serbien att stärka sina regelefterlevnadsstandarder för kinesisk affärsverksamhet. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att öka hållbarheten i sin energisektor genom att diversifiera sina energikällor, inleda en omställning till koldioxidsnål energi och gå över till förnybara energikällor och mindre förorenande bränslen och samtidigt undanröja alla kolsubventioner som inte uppfyller normerna. Parlamentet uppmuntrar Serbien att vidta nödvändiga åtgärder för att bevara och skydda miljökänsliga områden och påskynda övervakningen av genomförandet av den nationella planen för minskade utsläpp. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av den största vindkraftparken, Čibuk 1, och de framsteg som gjorts när det gäller gasförbindelsen mellan Serbien och Bulgarien. Parlamentet noterar med oro den ständiga bristen på efterlevnad av fördraget om energigemenskapen och därmed åsidosättandet av detta fördrag. Parlamentet upprepar sitt krav på att länderna på västra Balkan ska stå i centrum för EU:s konnektivitetsstrategi. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens aktiva deltagande i transportgemenskapen och i transeuropeiska nätverksprojekt, inbegripet anläggningen av motorvägen Niš–Merdare–Pristina. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet av det nya regionala roamingavtal som undertecknades i april 2019. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att säkerställa förenlighet med EU:s standarder och politiska mål när det gäller klimatskydd och miljö samt energieffektivitet – särskilt mot bakgrund av Sofiaförklaringen om den gröna agendan för västra Balkan – bland annat införande av prissättning baserat på koldioxidutsläpp, uppdatering av lagstiftningen om energieffektivitet och utveckling och antagande av en integrerad nationell energi- och klimatplan, för att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi och vidtagandet av de nödvändiga åtgärderna för att bevara och skydda miljömässigt känsliga områden. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmuntrar Serbien att slutföra reformerna av sina nationella el- och gassektorer genom att särskilt säkerställa avreglering av systemoperatörerna, och att arbeta med regional konnektivitet och fullbordandet av den regionala energimarknaden i enlighet med Parisavtalet och internationella åtaganden enligt fördraget om energigemenskapen. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet är oroat över de höga luftföroreningsnivåerna i Serbien, och uppmanar med kraft myndigheterna att snabbt vidta åtgärder för att förbättra luftkvaliteten, särskilt i stora städer och industriområden som Smederevo, Bor och Kolubara. Parlamentet betonar vikten av att hitta hållbara lösningar och begränsa användningen av brunkol och annan lågkalorikol inom energiproduktion, samt för uppvärmning. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet beklagar bristen på åtgärder mot föroreningar i floden Dragovisjtitsa från gruvdriften i regionen. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens fortsatta stöd för den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet upprepar vikten av anpassning till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp), som gradvis måste bli en integrerad del av Serbiens utrikespolitik som ett villkor för anslutningsprocessen. Parlamentet uttrycker oro över Serbiens anpassningstakt, som är den lägsta i regionen. Parlamentet konstaterar att vissa regeringstjänstemän och politiker fortsätter att emellanåt göra uttalanden som sår tvivel kring Serbiens utrikespolitiska inriktning. Parlamentet är oroat över Serbiens upprepade stöd till Ryssland i FN:s generalförsamling när det gäller annekteringen av Krim. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar att Serbien anslöt sig till EU:s ståndpunkt om presidentvalet i Belarus. Parlamentet är dock fortfarande bekymrat över att Serbien inte har lyckats anpassa sig till sanktionerna mot belarusiska företrädare och till EU:s inställning när det gäller den nya säkerhetslagen i Kina. Serbien uppmanas att öka sin anpassning till de uttalanden som unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gör på EU:s vägnar och till rådets beslut, inklusive beslut om sanktioner. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet noterar att Serbien och Kosovo undertecknade flera avtal om ekonomisk normalisering den 4 september 2020 i Washington. Parlamentet beklagar dock de bestämmelser i texten som kräver att Kosovo upphör att söka medlemskap i internationella organisationer. Parlamentet välkomnar Förenta staternas förnyade engagemang, och understryker att EU och Förenta staterna måste stärka sitt partnerskap och sin samordning på västra Balkan. Parlamentet understryker att transatlantiskt samarbete är en viktig faktor för stabiliteten i regionen, och betonar EU:s ledande roll som medlare i processen för normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet påminner om att ett förverkligande av planerna på att flytta Serbiens ambassad i Israel från Tel Aviv till Jerusalem skulle gå emot Europeiska unionens ståndpunkt om en tvåstatslösning i tvisten mellan Israel och Palestina. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet efterlyser ett stärkt europeiskt samarbete med Serbien för att ta itu med manipulativ desinformation och cyber- och hybridhot som syftar till att splittra samhällen och undergräva regionens europeiska perspektiv. Parlamentet uppmuntrar konkreta åtgärder för att bygga upp motståndskraft och it-säkerhet, och uppmanar Serbien, kommissionen och utrikestjänsten att stödja åtgärder som syftar till en stärkt mediepluralism och kvalitetsjournalistik. Parlamentet betonar behovet av att förbättra den europeiska samordningen för att bekämpa regionala desinformationskampanjer som ofta har sitt ursprung i Serbien, till exempel genom ett eventuellt inrättande av ett Balkaninriktat kompetenscentrum för desinformation. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet är särskilt oroat över den desinformation som kommer från Kreml och sprids via Sputnik Serbia och andra inhemska aktörer. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att se över de arrangemang som möjliggör sådan verksamhet för att minska desinformationen både inom och utanför landet, och att öka sina insatser i kampen mot desinformationskampanjer, som har tilltagit sedan covid-19-pandemin inleddes. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet noterar ingåendet av avtalet om gränsförvaltningssamarbete mellan Serbien och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), vilket kommer att göra att Frontex kan hjälpa Serbien med gränsförvaltning och genomföra gemensamma insatser. Parlamentet konstaterar att Serbien har spelat en aktiv, samarbetsinriktad och konstruktiv roll i EU:s förvaltning av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet upprepar att EU är Serbiens ledande handelspartner, investerare och biståndsgivare. Parlamentet noterar Serbiens beslut att underteckna ett frihandelsavtal med Eurasiska ekonomiska unionen i oktober 2019. Parlamentet förväntar sig dock att Serbien anpassar sig till EU:s handelspolitik. Parlamentet påminner om unionens åtagande om att försvara sina intressen genom att mildra den negativa effekten av frihandelsavtal med Eurasiska ekonomiska unionen undertecknade av länder som har ansökt om medlemskap i Europeiska unionen och undertecknat ett stabiliserings- och associeringsavtal, däribland Serbien. Parlamentet beklagar att Serbien fortfarande inte är medlem i Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att förbättra anpassningen till EU:s arbetsrätt, anta en ny lag om strejkrätten, hantera odeklarerat arbete och ändra lagen om tillsyn för att uppfylla de relevanta ILO-konventioner som har ratificerats av Serbien. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet uppmuntrar Serbien att säkerställa att man har tillräckligt med ekonomiska och institutionella resurser för sysselsättnings- och socialpolitiken. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens fortsatta deltagande i uppdrag och insatser för krishantering inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Parlamentet uppmuntrar Serbien att bibehålla sina nuvarande åtaganden om att tillhandahålla personal till fyra uppdrag och insatser inom GSFP, och att försöka utöka sitt deltagande i framtiden. Parlamentet välkomnar de överenskommelser om terrorismbekämpning som undertecknats mellan EU och Serbien. Parlamentet välkomnar i detta avseende förbättringar av det regionala och internationella samarbetet om bekämpning av terrorism och våldsbejakande extremism. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uttrycker oro över Serbiens ökande beroende av försvars- och säkerhetsutrustning och försvarsteknik från Folkrepubliken Kina, inklusive ett massövervakningssystem i Belgrad och massinsamling av personuppgifter utan tillräckliga skyddsåtgärder, och över den bristande insynen i säkerhetssektorns förfaranden för offentlig upphandling. Parlamentet är alltjämt oroat över Serbiens nära politiska och militära samarbete med Ryssland, t.ex. den fortsatta närvaron av ryska flyganläggningar i Niš. Parlamentet uppmanar Serbien att anpassa sig till GSFP och dess instrument. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de serbiska myndigheterna att fortsätta sitt arbete för att eliminera arvet från den tidigare kommunistiska säkerhetstjänsten genom att göra dess arkiv öppet för allmänheten, som ett steg mot Serbiens demokratisering. Parlamentet uppmanar Serbien att intensifiera successionsprocessen och genomförandet av skyldigheter som hör samman med fördelningen av det gemensamma arkivet för f.d. Jugoslavien. Parlamentet upprepar i detta sammanhang att fullständig åtkomst till allt arkivmaterial, särskilt det som tillhörde den jugoslaviska säkerhetstjänsten och den jugoslaviska folkarméns säkerhetstjänst, är av avgörande betydelse. Parlamentet uppmanar på nytt myndigheterna att underlätta tillgången till de arkiv som rör de tidigare jugoslaviska republikerna och att återlämna dem till respektive regering om de så begär. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet påminner om att EU är den största leverantören av ekonomiskt stöd till Serbien. Parlamentet välkomnar kommissionens insatser för att investera mer strategiskt på västra Balkan genom en särskild ekonomisk plan och investeringsplan för västra Balkan. Parlamentet erkänner denna plans betydelse för att stödja hållbar konnektivitet, humankapital, konkurrenskraft och tillväxt för alla samt för att stärka regionalt och gränsöverskridande samarbete i syfte att förbättra möjligheterna för lokala och regionala myndigheter att dra nytta av dessa investeringar. Parlamentet betonar att alla investeringar måste vara förenliga med målen i Parisavtalet och den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet understryker att den ekonomiska planen och investeringsplanen bör uppmuntra till nödvändiga strukturella reformer i infrastruktur, energi, miljö och utbildning och genomföras så snabbt och effektivt som möjligt för att förbättra synligheten för de EU-finansierade projekten och öka förtroendet bland Serbiens medborgare för Europeiska unionen och dess institutioner. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar medlagstiftarna att finjustera både incitament och villkorlighet i det framtida instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) och använda upphävandemekanismer om det sker en allvarlig tillbakagång. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att IPA III stöder en ytterligare förstärkning av grundläggande värderingar och en god samhällsstyrning. Parlamentet anser att ”mer för mer”- och ”mindre för mindre”-principen om anslutningsprocessens reversibilitet enligt den förnyade metoden också tydligt bör avspeglas i föranslutningsfinansieringen. Parlamentet upprepar att omfattningen av det ekonomiska stödet bör stå i proportion till den faktiska takten i genomförandereformerna. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att på bästa sätt använda EU:s omfördelning av finansiering från instrumentet för stöd inför anslutningen för att bidra till att minska den socioekonomiska effekten av covid-19-pandemin. Parlamentet understryker vikten av att särskilt uppmärksamma utsatta grupper. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet upprepar att EU skyndsamt mobiliserade omedelbart stöd för västra Balkan för att ta itu med den hälsomässiga nödsituationen till följd av covid-19-pandemin och underlätta regionens socioekonomiska återhämtning. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tilldela tillräckligt med covid-19-vaccin till medborgarna i alla länder på västra Balkan. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och Republiken Serbiens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

107.

---

(1)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 119.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0168.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Den 25 mars 2021

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/186

---

P9_TA(2021)0091

Begäran om upphävande av Lívia Járókas immunitet

Europaparlamentets beslut av den 25 mars 2021 om begäran om upphävande av Lívia Járókas immunitet (2020/2198(IMM))

(2021/C 494/16)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Lívia Járókas immunitet som översändes den 9 juli 2020 av riksåklagaren vid åklagarmyndigheten vid Bryssels appellationsdomstol och som tillkännagavs i kammaren den 14 september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Lívia Járókas immunitet som översändes den 9 juli 2020 av riksåklagaren vid åklagarmyndigheten vid Bryssels appellationsdomstol och som tillkännagavs i kammaren den 14 september 2020,

| — | med beaktande av att Lívia Járóka avsagt sig sin rätt att höras i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Lívia Járóka avsagt sig sin rätt att höras i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0050/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0050/2021), och av följande skäl:

| A. | Riksåklagaren vid åklagarmyndigheten vid Bryssels appellationsdomstol har lämnat in en begäran om upphävande av immuniteten för Lívia Járóka, vald ledamot av Europaparlamentet för Ungern, med anledning av ett åsidosättande av artikel 11.1 första stycket i den belgiska kungliga förordningen av den 1 december 1975 om allmänna föreskrifter rörande vägtrafik och användningen av allmänna vägar, och artikel 29.3 i vägtrafiklagen av den 16 mars 1968. Närmare bestämt gäller brottet fortkörning. |
| --- | --- |

A.

Riksåklagaren vid åklagarmyndigheten vid Bryssels appellationsdomstol har lämnat in en begäran om upphävande av immuniteten för Lívia Járóka, vald ledamot av Europaparlamentet för Ungern, med anledning av ett åsidosättande av artikel 11.1 första stycket i den belgiska kungliga förordningen av den 1 december 1975 om allmänna föreskrifter rörande vägtrafik och användningen av allmänna vägar, och artikel 29.3 i vägtrafiklagen av den 16 mars 1968. Närmare bestämt gäller brottet fortkörning.

| B. | Den 17 november 2018 kl. 10.30 registrerades en överträdelse av högsta tillåtna hastighet för ett fordon som registrerats i Lívia Járókas namn, av en stationär automatisk anordning i Uccle som fungerar utan närvaro av kvalificerad polis. Ett protokoll upprättades och en kopia med svarsformulär skickades till Lívia Járóka den 29 november 2018. För att avgöra huruvida Járóka var förare av fordonet i fråga har åklagarmyndigheten försökt höra henne vid flera tillfällen, utan framgång. Enligt protokolltjänsten vid det belgiska utrikesdepartementet hade inte Lívia Járóka regelmässigt fastställt sin bosättningsort i Belgien. Femton dagar efter det att kopian av protokollet översänts hänsköts ärendet till Bryssels åklagarmyndighet. |
| --- | --- |

B.

Den 17 november 2018 kl. 10.30 registrerades en överträdelse av högsta tillåtna hastighet för ett fordon som registrerats i Lívia Járókas namn, av en stationär automatisk anordning i Uccle som fungerar utan närvaro av kvalificerad polis. Ett protokoll upprättades och en kopia med svarsformulär skickades till Lívia Járóka den 29 november 2018. För att avgöra huruvida Járóka var förare av fordonet i fråga har åklagarmyndigheten försökt höra henne vid flera tillfällen, utan framgång. Enligt protokolltjänsten vid det belgiska utrikesdepartementet hade inte Lívia Járóka regelmässigt fastställt sin bosättningsort i Belgien. Femton dagar efter det att kopian av protokollet översänts hänsköts ärendet till Bryssels åklagarmyndighet.

| C. | Enligt artikel 9 första stycket i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land och, vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 första stycket i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land och, vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring.

| D. | Å ena sidan kan parlamentet inte likställas med en domstol, och å andra sidan kan parlamentsledamoten, inom ramen för ett förfarande för att upphäva immunitet, inte betraktas som ”anklagad” (2). |
| --- | --- |

D.

Å ena sidan kan parlamentet inte likställas med en domstol, och å andra sidan kan parlamentsledamoten, inom ramen för ett förfarande för att upphäva immunitet, inte betraktas som ”anklagad” (2).

| E. | Det är enbart Europaparlamentet som får besluta om immuniteten ska upphävas eller inte i det enskilda fallet. Parlamentet kan i rimlig utsträckning beakta ledamotens ståndpunkt vid beslutet om dennes immunitet ska upphävas eller inte (3). |
| --- | --- |

E.

Det är enbart Europaparlamentet som får besluta om immuniteten ska upphävas eller inte i det enskilda fallet. Parlamentet kan i rimlig utsträckning beakta ledamotens ståndpunkt vid beslutet om dennes immunitet ska upphävas eller inte (3).

| F. | Det påstådda brottet har inget direkt eller uppenbart samband med Lívia Járókas utövande av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet, och det utgör inte heller ett yttrande som hon gjort eller en röst som hon avgett under utövandet av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

F.

Det påstådda brottet har inget direkt eller uppenbart samband med Lívia Járókas utövande av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet, och det utgör inte heller ett yttrande som hon gjort eller en röst som hon avgett under utövandet av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| G. | Parlamentet har i detta fall inte kunnat slå fast att det rör sig om fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att fallet har tagits upp i avsikt att skada ledamotens politiska verksamhet. |
| --- | --- |

G.

Parlamentet har i detta fall inte kunnat slå fast att det rör sig om fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att fallet har tagits upp i avsikt att skada ledamotens politiska verksamhet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Lívia Járókas immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de behöriga myndigheterna i Belgien och till Lívia Járóka. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23. domstolens dom av den 19 december 2019, Jungqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Tribunalens dom av den 30 april 2019, Briois/parlamentet, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

(3)  Tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, punkt 28.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/188

---

P9_TA(2021)0092

Begäran om upphävande av Jean-Francois Jalkhs immunitet

Europaparlamentets beslut av den 25 mars 2021 om begäran om upphävande av Jean François Jalkhs immunitet (2020/2110(IMM))

(2021/C 494/17)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Jean-François Jalkhs immunitet av den 16 juni 2020 som översänts av den allmänne åklagaren vid appellationsdomstolen i Paris med anledning av ett förfarande som handläggs av undersökningsdomare inom ramen för en rättslig utredning för de påstådda brotten trolöshet mot huvudman, organiserat bedrägeri, urkundsförfalskning och användning av falska handlingar, förtäckt anställning genom underlåtenhet att deklarera en anställd, förskingring av offentliga medel och medvetet döljande av förskingrade offentliga medel, och som tillkännagavs i kammaren den 8 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Jean-François Jalkhs immunitet av den 16 juni 2020 som översänts av den allmänne åklagaren vid appellationsdomstolen i Paris med anledning av ett förfarande som handläggs av undersökningsdomare inom ramen för en rättslig utredning för de påstådda brotten trolöshet mot huvudman, organiserat bedrägeri, urkundsförfalskning och användning av falska handlingar, förtäckt anställning genom underlåtenhet att deklarera en anställd, förskingring av offentliga medel och medvetet döljande av förskingrade offentliga medel, och som tillkännagavs i kammaren den 8 juli 2020,

| — | efter att ha hört Thierry Mariani, som ersatte Jean-François Jalkh, i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Thierry Mariani, som ersatte Jean-François Jalkh, i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1),

| — | med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0051/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0051/2021), och av följande skäl:

| Α. | Undersökningsdomarna har begärt ett upphävande av Jean-François Jalkhs parlamentariska immunitet i syfte att höra honom i samband med påstådda brott. |
| --- | --- |

Α.

Undersökningsdomarna har begärt ett upphävande av Jean-François Jalkhs parlamentariska immunitet i syfte att höra honom i samband med påstådda brott.

| Β. | Begäran om upphävande av Jean-François Jalkhs immunitet avser de påstådda brotten trolöshet mot huvudman, urkundsförfalskning och användning av falska handlingar, organiserat bedrägeri, förtäckt anställning genom underlåtenhet att deklarera en anställd, förskingring av offentliga medel och medvetet döljande av förskingrade offentliga medel, brott som fastställs och bestraffas i enlighet med artiklarna 314-1, 314-10, 321-2, 321-3, 321-4, 321-9, 321-10, 441-l, 441-10, 441-11, 313-1, 313-2, 313-3, 313-7, 313-8, 313-9, 432-15 och 432-17 i den franska strafflagen samt L8221-1, L8221-5, L8224-1, L8224-3, L8224-4 och L8224-5 i den franska lagen om arbete. |
| --- | --- |

Β.

Begäran om upphävande av Jean-François Jalkhs immunitet avser de påstådda brotten trolöshet mot huvudman, urkundsförfalskning och användning av falska handlingar, organiserat bedrägeri, förtäckt anställning genom underlåtenhet att deklarera en anställd, förskingring av offentliga medel och medvetet döljande av förskingrade offentliga medel, brott som fastställs och bestraffas i enlighet med artiklarna 314-1, 314-10, 321-2, 321-3, 321-4, 321-9, 321-10, 441-l, 441-10, 441-11, 313-1, 313-2, 313-3, 313-7, 313-8, 313-9, 432-15 och 432-17 i den franska strafflagen samt L8221-1, L8221-5, L8224-1, L8224-3, L8224-4 och L8224-5 i den franska lagen om arbete.

| C. | En rättslig utredning inleddes den 5 december 2016 till följd av en förundersökning som inleddes efter en anmälan från Europaparlamentets dåvarande talman den 9 mars 2015 beträffande ett visst antal assistenter till ledamöter av Europaparlamentet som är medlemmar av Nationella fronten. |
| --- | --- |

C.

En rättslig utredning inleddes den 5 december 2016 till följd av en förundersökning som inleddes efter en anmälan från Europaparlamentets dåvarande talman den 9 mars 2015 beträffande ett visst antal assistenter till ledamöter av Europaparlamentet som är medlemmar av Nationella fronten.

| D. | I Nationella frontens organisationsplan, som offentliggjordes i februari 2015, figurerade endast 15 ledamöter av Europaparlamentet (av totalt 23) respektive 21 lokala assistenter och 5 ackrediterade assistenter (av totalt 54 assistenter). Ett antal parlamentsassistenter uppgav som sin arbetsplats Nationella frontens högkvarter i Nanterre, och i vissa fall angavs att de hade heltidsanställningar där, trots att de var bosatta mellan 120 och 945 km från den uppgivna arbetsplatsen. I detta skede i förundersökningen har det framkommit att åtta parlamentsassistenter praktiskt taget inte har utfört något assistentarbete alls, eller har gjort det endast som en mycket liten del av sina allmänna arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

D.

I Nationella frontens organisationsplan, som offentliggjordes i februari 2015, figurerade endast 15 ledamöter av Europaparlamentet (av totalt 23) respektive 21 lokala assistenter och 5 ackrediterade assistenter (av totalt 54 assistenter). Ett antal parlamentsassistenter uppgav som sin arbetsplats Nationella frontens högkvarter i Nanterre, och i vissa fall angavs att de hade heltidsanställningar där, trots att de var bosatta mellan 120 och 945 km från den uppgivna arbetsplatsen. I detta skede i förundersökningen har det framkommit att åtta parlamentsassistenter praktiskt taget inte har utfört något assistentarbete alls, eller har gjort det endast som en mycket liten del av sina allmänna arbetsuppgifter.

| E. | Under utredningarna avslöjades även omständigheter som ger anledning att betvivla att de berörda parlamentsassistenterna faktiskt hade några arbetsuppgifter vid Europaparlamentet, nämligen följande:






  — | Anställningsavtal som assistent till en ledamot av Europaparlamentet löpte mellan två avtal om anställning för Nationella fronten. |
| --- | --- | --- |

E.

Under utredningarna avslöjades även omständigheter som ger anledning att betvivla att de berörda parlamentsassistenterna faktiskt hade några arbetsuppgifter vid Europaparlamentet, nämligen följande:

—

Anställningsavtal som assistent till en ledamot av Europaparlamentet löpte mellan två avtal om anställning för Nationella fronten.

| — | Anställningsavtal som assistent till en ledamot av Europaparlamentet och avtal om anställning för Nationella fronten löpte parallellt. |
| --- | --- |

—

Anställningsavtal som assistent till en ledamot av Europaparlamentet och avtal om anställning för Nationella fronten löpte parallellt.

| — | Avtal om anställning för Nationella fronten ingicks för perioder som omedelbart följde på perioder som omfattades av anställningsavtal som assistent till en ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

Avtal om anställning för Nationella fronten ingicks för perioder som omedelbart följde på perioder som omfattades av anställningsavtal som assistent till en ledamot av Europaparlamentet.

| F. | Förundersökningen avslöjade att Jean-François Jalkh var anställd som lokal parlamentsassistent till Jean-Marie Le Pen från juli 2009 till april 2014 på heltid, med en bruttomånadslön på 3 011,14 EUR. Samtidigt innehade han flera chefstjänster inom Nationella fronten, antingen efter varandra eller parallellt, och erhöll ersättning från två olika företag för revision av kampanjräkenskaper. Den 29 januari 2016 beslutade Europaparlamentets generalsekreterare att från Jean-Marie Le Pen återkräva det belopp på 320 026,23 EUR som parlamentet betalat ut avseende Jean-François Jalkhs anställningsavtal. De olika överklaganden som gjorts mot detta beslut har avslagits, särskilt genom en dom av Europeiska unionens tribunal av den 7 mars 2018 (2) och genom ett beslut av Europeiska unionens domstol av den 28 november 2018 (3). |
| --- | --- |

F.

Förundersökningen avslöjade att Jean-François Jalkh var anställd som lokal parlamentsassistent till Jean-Marie Le Pen från juli 2009 till april 2014 på heltid, med en bruttomånadslön på 3 011,14 EUR. Samtidigt innehade han flera chefstjänster inom Nationella fronten, antingen efter varandra eller parallellt, och erhöll ersättning från två olika företag för revision av kampanjräkenskaper. Den 29 januari 2016 beslutade Europaparlamentets generalsekreterare att från Jean-Marie Le Pen återkräva det belopp på 320 026,23 EUR som parlamentet betalat ut avseende Jean-François Jalkhs anställningsavtal. De olika överklaganden som gjorts mot detta beslut har avslagits, särskilt genom en dom av Europeiska unionens tribunal av den 7 mars 2018 (2) och genom ett beslut av Europeiska unionens domstol av den 28 november 2018 (3).

| G. | Utredningen avslöjade också att Jean-François Jalkh i sin egenskap av ledamot av Europaparlamentet hade en heltidsanställd lokal ledamotsassistent från den 1 juli 2014 till den 4 januari 2016, med undantag för perioden 24 augusti 2015–14 december 2015, med en bruttomånadslön på 2 950 EUR. Det hittades dock inga e-postmeddelanden eller något annat som kunde styrka att hon arbetat som ledamotsassistent. Ledamotsassistenten ingick i Nationella frontens organisationsplan, som offentliggjordes i februari 2015, som assistent till vice talmannen med ansvar för rättsliga frågor, Jean-François Jalkh. För perioden för valrörelsen till det franska valet 2015 och för kommunalvalet 2014 återfanns e-postmeddelanden från henne undertecknade ”Assistent till Jean-François Jalkh – valtjänsten”. För perioden från juni 2015 till 21 december 2015 återfanns även e-postmeddelanden som avslöjade att hon arbetat för valkampanjen för Wallerand de Saint-Just, som var den ledande kandidaten för Nationella fronten i regionalvalet i Île-de-France, trots att hennes anställningsavtal som ledamotsassistent avbröts för detta ändamål bara mellan den 24 augusti och den 14 december 2015. Den 11 december 2019 åtalades hon för medvetet döljande av förskingrade offentliga medel. |
| --- | --- |

G.

Utredningen avslöjade också att Jean-François Jalkh i sin egenskap av ledamot av Europaparlamentet hade en heltidsanställd lokal ledamotsassistent från den 1 juli 2014 till den 4 januari 2016, med undantag för perioden 24 augusti 2015–14 december 2015, med en bruttomånadslön på 2 950 EUR. Det hittades dock inga e-postmeddelanden eller något annat som kunde styrka att hon arbetat som ledamotsassistent. Ledamotsassistenten ingick i Nationella frontens organisationsplan, som offentliggjordes i februari 2015, som assistent till vice talmannen med ansvar för rättsliga frågor, Jean-François Jalkh. För perioden för valrörelsen till det franska valet 2015 och för kommunalvalet 2014 återfanns e-postmeddelanden från henne undertecknade ”Assistent till Jean-François Jalkh – valtjänsten”. För perioden från juni 2015 till 21 december 2015 återfanns även e-postmeddelanden som avslöjade att hon arbetat för valkampanjen för Wallerand de Saint-Just, som var den ledande kandidaten för Nationella fronten i regionalvalet i Île-de-France, trots att hennes anställningsavtal som ledamotsassistent avbröts för detta ändamål bara mellan den 24 augusti och den 14 december 2015. Den 11 december 2019 åtalades hon för medvetet döljande av förskingrade offentliga medel.

| H. | Undersökningsdomarna anser att det är nödvändigt att höra Jean-François Jalkh. |
| --- | --- |

H.

Undersökningsdomarna anser att det är nödvändigt att höra Jean-François Jalkh.

| I. | Efter att ha kallats den 18 december 2018 av utredarna och efter att ha meddelat att han var tillgänglig inställde sig inte Jean-François Jalkh, efter en begäran om uppskov som hans juridiska ombud lämnade in fyra dagar före den överenskomna dagen för inställelse och i vilken det uppgavs att Jean-François Jalkh ville utnyttja sin rätt att tiga. Trots en skrivelse av den 19 februari 2019 från hans advokat i vilken det bekräftades att han var villig att höras frivilligt, underlät Jean-François Jalkh återigen att inställa sig när han kallades av utredarna den 25 juni 2019, utan någon motivering till detta. Han vägrade därefter att inställa sig inför undersökningsdomarna, som hade kallat honom att inställa sig den 15 november 2019, och åberopade sin parlamentariska immunitet. |
| --- | --- |

I.

Efter att ha kallats den 18 december 2018 av utredarna och efter att ha meddelat att han var tillgänglig inställde sig inte Jean-François Jalkh, efter en begäran om uppskov som hans juridiska ombud lämnade in fyra dagar före den överenskomna dagen för inställelse och i vilken det uppgavs att Jean-François Jalkh ville utnyttja sin rätt att tiga. Trots en skrivelse av den 19 februari 2019 från hans advokat i vilken det bekräftades att han var villig att höras frivilligt, underlät Jean-François Jalkh återigen att inställa sig när han kallades av utredarna den 25 juni 2019, utan någon motivering till detta. Han vägrade därefter att inställa sig inför undersökningsdomarna, som hade kallat honom att inställa sig den 15 november 2019, och åberopade sin parlamentariska immunitet.

| J. | I syfte att genomföra förhöret med Jean-François Jalkh i samband med anklagelserna mot honom har den behöriga myndigheten lämnat in en ansökan om upphävande av hans immunitet. |
| --- | --- |

J.

I syfte att genomföra förhöret med Jean-François Jalkh i samband med anklagelserna mot honom har den behöriga myndigheten lämnat in en ansökan om upphävande av hans immunitet.

| K. | Å ena sidan kan parlamentet inte likställas med en domstol, och å andra sidan kan parlamentsledamoten, inom ramen för ett förfarande för att upphäva immunitet, inte betraktas som ”anklagad” (4). |
| --- | --- |

K.

Å ena sidan kan parlamentet inte likställas med en domstol, och å andra sidan kan parlamentsledamoten, inom ramen för ett förfarande för att upphäva immunitet, inte betraktas som ”anklagad” (4).

| L. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier åtnjuter ledamöter av Europaparlamentet på sin egen stats territorium den immunitet som beviljas ledamöter i deras nationella parlament. |
| --- | --- |

L.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier åtnjuter ledamöter av Europaparlamentet på sin egen stats territorium den immunitet som beviljas ledamöter i deras nationella parlament.

| M. | I artikel 26 andra stycket i den franska konstitutionen slås fast att ingen parlamentsledamot får ”gripas för ett allvarligt brott eller en annan större förseelse eller utsättas för någon annan form av frihetsberövande eller frihetsinskränkande åtgärd utan tillstånd från presidiet i den kammare som ledamoten tillhör. Sådant tillstånd krävs dock inte om ledamoten grips på bar gärning eller vid lagakraftvunnen dom.” |
| --- | --- |

M.

I artikel 26 andra stycket i den franska konstitutionen slås fast att ingen parlamentsledamot får ”gripas för ett allvarligt brott eller en annan större förseelse eller utsättas för någon annan form av frihetsberövande eller frihetsinskränkande åtgärd utan tillstånd från presidiet i den kammare som ledamoten tillhör. Sådant tillstånd krävs dock inte om ledamoten grips på bar gärning eller vid lagakraftvunnen dom.”

| N. | Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden som rör verksamhet som bedrivs inom ramen för utövandet av det parlamentariska ämbetet och som inte kan skiljas från detta. |
| --- | --- |

N.

Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden som rör verksamhet som bedrivs inom ramen för utövandet av det parlamentariska ämbetet och som inte kan skiljas från detta.

| O. | I detta fall har parlamentet inte funnit något belägg för fumus persecutionis, det vill säga faktiska omständigheter som tyder på att de berörda rättsliga åtgärderna har inletts i avsikt att skada ledamotens politiska verksamhet som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

O.

I detta fall har parlamentet inte funnit något belägg för fumus persecutionis, det vill säga faktiska omständigheter som tyder på att de berörda rättsliga åtgärderna har inletts i avsikt att skada ledamotens politiska verksamhet som ledamot av Europaparlamentet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Jean François Jalkhs immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de franska myndigheterna och till Jean François Jalkh. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23, domstolens dom av den 19 december 2019, Jungqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Tribunalens dom (sjätte avdelningen) av den 7 mars 2018, Jean-Marie Le Pen mot Europaparlamentet, T-140/16, ECLI:EU:T:2018:122.

(3)  Domstolens beslut (fjärde avdelningen) av den 28 november 2018, Jean-Marie Le Pen mot Europaparlamentet, C-303/18 P, ECLI:EU:C:2018:962.

(4)  Tribunalens dom av den 30 april 2019, Briois/parlamentet, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Den 25 mars 2021

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/191

---

P9_TA(2021)0093

Systemet för Europeiska unionens egna medel ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 (10045/2020 – C9-0024/2021 – 2018/0132(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2021/C 494/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (10045/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (10045/2020),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 311 fjärde stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (C9-0024/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 311 fjärde stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (C9-0024/2021),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (3) och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (3) och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (7),

| — | med beaktande av uttalandena från kommissionen och rådet av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från kommissionen och rådet av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (8),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (9),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från budgetutskottet (A9-0047/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från budgetutskottet (A9-0047/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Interinstitutionellt avtal av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28).

(2)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(3)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 51.

(4)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 71.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0226.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0449.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2019)0032.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0124.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0220.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/193 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/193

---

P9_TA(2021)0094

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: identifiering och registrering av nötkreatur, får och getter

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 februari 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 640/2014 vad gäller reglerna om felaktigheter i samband med systemet för identifiering och registrering av nötkreatur, får och getter och om beräkning av nivån på administrativa sanktioner beträffande deklarerade djur enligt djurbidragsordningar eller djurrelaterade stödåtgärder (C(2021)00993 – 2021/2566(DEA))

(2021/C 494/19)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2021)00993), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2021)00993),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 26 februari 2021, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 26 februari 2021, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 17 mars 2021 från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 17 mars 2021 från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (1), särskilt artiklarna 63.4, 64.6, 77.7 och 115.5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (1), särskilt artiklarna 63.4, 64.6, 77.7 och 115.5,

| — | med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 111.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 25 mars 2021,och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 111.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 25 mars 2021,och av följande skäl:

| A. | Enligt rådets förordning (EG) nr 21/2004 (2) ska medlemsstaterna upprätta ett system för identifiering och registrering av får och getter och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (3) fastställs krav som motsvarar dem i systemet för identifiering och registrering av nötkreatur. Det är lämpligt att anpassa reglerna för att ta hänsyn till bristande efterlevnad i förbindelse med systemet för identifiering och registrering av dessa tre djurkategorier. |
| --- | --- |

A.

Enligt rådets förordning (EG) nr 21/2004 (2) ska medlemsstaterna upprätta ett system för identifiering och registrering av får och getter och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (3) fastställs krav som motsvarar dem i systemet för identifiering och registrering av nötkreatur. Det är lämpligt att anpassa reglerna för att ta hänsyn till bristande efterlevnad i förbindelse med systemet för identifiering och registrering av dessa tre djurkategorier.

| B. | Med hänsyn till utvecklingen av det integrerade administrations- och kontrollsystemet och av förenklingsskäl är det lämpligt att anpassa de administrativa sanktioner för djurbidragsordningar och djurrelaterade stödåtgärder som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (4) genom att undanta upp till tre konstaterat ej fastställda djur från tillämpningen av administrativa sanktioner samt genom att justera nivån på de sanktioner som ska tillämpas om fler än tre djur konstaterats vara ej fastställda. |
| --- | --- |

B.

Med hänsyn till utvecklingen av det integrerade administrations- och kontrollsystemet och av förenklingsskäl är det lämpligt att anpassa de administrativa sanktioner för djurbidragsordningar och djurrelaterade stödåtgärder som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (4) genom att undanta upp till tre konstaterat ej fastställda djur från tillämpningen av administrativa sanktioner samt genom att justera nivån på de sanktioner som ska tillämpas om fler än tre djur konstaterats vara ej fastställda.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

(2)  Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48).

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/195 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/195

---

P9_TA(2021)0099

Ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/2402 om inrättande av ett särskilt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0282 – C9-0207/2020 – 2020/0151(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 494/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0282), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0282),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0207/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0207/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 23 september 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 23 september 2020 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 oktober 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 oktober 2020 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2020 och den 17 mars 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2020 och den 17 mars 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0215/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0215/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 377, 9.11.2020, s. 1.

(2)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 30.

---

P9_TC1-COD(2020)0151

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 mars 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2017/2402 om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/557.)

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/196 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/196

---

P9_TA(2021)0100

Ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-pandemin ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0283 – C9-0208/2020 – 2020/0156(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 494/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0283), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0283),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0208/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0208/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 23 september 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 23 september 2020 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 oktober 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 oktober 2020 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0213/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0213/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 377, 9.11.2020, s. 1.

(2)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 30.

---

P9_TC1-COD(2020)0156

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 mars 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller anpassningar av ramverket för värdepapperisering för att stödja den ekonomiska återhämtningen med anledning av covid-19-krisen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/558.)

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/197 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/197

---

P9_TA(2021)0101

Kontroll av export, förmedling, teknisk assistens, transitering och överföring i fråga om produkter med dubbla användningsområden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2021/C 494/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0616), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0616),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0393/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0393/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 27 mars 2017 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för internationell handel i enlighet med artikel 110.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 27 mars 2017 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för internationell handel i enlighet med artikel 110.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 110 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 110 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0390/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0390/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P9_TC1-COD(2016)0295

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 mars 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/821.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från kommissionen om ett kapacitetsuppbyggnadsprogram för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden

Kommissionen erkänner vikten av ett gemensamt utbildnings- och kapacitetsuppbyggnadsprogram för licensiering och tillsyn för upprätthållandet av ett effektivt exportkontrollsystem i EU. Kommissionen åtar sig, i samråd med samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden, att undersöka de konsekvenser som ett sådant program skulle kunna medföra för personal och ekonomi. Syftet är att identifiera olika alternativ avseende villkoren för samt utformningen och genomförandet av ett sådant program.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/200 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/200

---

P9_TA(2021)0104

Egna medel som bygger på icke återvunnet plastförpackningsavfall samt vissa aspekter på BNI-baserade egna medel *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om beräkning av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns, om metoder och förfaranden för tillhandahållande av dessa egna medel, om åtgärder för att möta likviditetsbehov och om vissa aspekter av egna medel baserade på bruttonationalinkomst (13142/2020 – C9-0018/2021 – 2018/0131(NLE))

(Samrådsförfarande)

(2021/C 494/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (13142/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (13142/2020),

| — | med beaktande av artikel 322.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0018/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 322.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0018/2021),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (3) och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (3) och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (7),

| — | med beaktande av uttalandena från kommissionen och rådet av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från kommissionen och rådet av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (8),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (9),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkande från budgetutskottet (A9-0048/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande från budgetutskottet (A9-0048/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Ändring 1

Utkast till förordning

Skäl 13

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Ett tillförlitligt och skyndsamt omprövningsförfarande bör fastställas för att lösa eventuella tvister som kan uppstå mellan en medlemsstat och kommissionen rörande storleken på justeringar av redovisningarna av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns eller rörande huruvida en påstådd underlåtenhet att lämna uppgifter kan tillskrivas en medlemsstat, och därigenom undvika tidskrävande och kostsamma överträdelseförfaranden inför Europeiska unionens domstol. |

Rådets utkast

Ändring

(13)

Ett tillförlitligt och skyndsamt omprövningsförfarande bör fastställas för att lösa eventuella tvister som kan uppstå mellan en medlemsstat och kommissionen rörande storleken på justeringar av redovisningarna av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns eller rörande huruvida en påstådd underlåtenhet att lämna uppgifter kan tillskrivas en medlemsstat, och därigenom undvika tidskrävande och kostsamma överträdelseförfaranden inför Europeiska unionens domstol.

utgår

Ändring 2

Utkast till förordning

Skäl 15

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på fastställandet av formulär för redovisning av de egna medlen baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns
  och med avseende på närmare föreskrifter för omprövningen för att lösa eventuella tvister mellan en medlemsstat och kommissionen
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011. |

Rådets utkast

Ändring

(15)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på fastställandet av formulär för redovisning av de egna medlen baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns
  och med avseende på närmare föreskrifter för omprövningen för att lösa eventuella tvister mellan en medlemsstat och kommissionen
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

| (15) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på fastställandet av formulär för redovisning av de egna medlen baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på fastställandet av formulär för redovisning av de egna medlen baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

Ändring 3

Utkast till förordning

Artikel 9 – punkt 4

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Den berörda medlemsstaten får begära att kommissionen omprövar den justering som meddelats i sen skrivelse som avses i punkt 3 inom två månader från dagen för mottagande av den skrivelsen. Omprövningen ska utmynna i ett beslut som kommissionen ska anta senast tre månader efter dagen för mottagandet av medlemsstatens begäran. Om kommissionen i sitt beslut omprövar beloppen på ett sätt som helt eller delvis motsvarar den justering som meddelats i den skrivelse som avses i punkt 3 ska medlemsstaten tillhandahålla det motsvarande beloppet. Varken medlemsstatens begäran att ompröva justeringen eller en talan om ogiltigförklaring mot kommissionens beslut ska påverka medlemsstatens skyldighet att tillhandahålla det belopp som motsvarar justeringen. | utgår |

Rådets utkast

Ändring

4.
     
  Den berörda medlemsstaten får begära att kommissionen omprövar den justering som meddelats i sen skrivelse som avses i punkt 3 inom två månader från dagen för mottagande av den skrivelsen. Omprövningen ska utmynna i ett beslut som kommissionen ska anta senast tre månader efter dagen för mottagandet av medlemsstatens begäran. Om kommissionen i sitt beslut omprövar beloppen på ett sätt som helt eller delvis motsvarar den justering som meddelats i den skrivelse som avses i punkt 3 ska medlemsstaten tillhandahålla det motsvarande beloppet. Varken medlemsstatens begäran att ompröva justeringen eller en talan om ogiltigförklaring mot kommissionens beslut ska påverka medlemsstatens skyldighet att tillhandahålla det belopp som motsvarar justeringen.

utgår

utgår

Ändring 4

Ändring 4

Utkast till förordning

Utkast till förordning

Artikel 9 – punkt 5

Artikel 9 – punkt 5

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kommissionen får anta genomförandeakter med närmare uppgifter om den omprövning som avses i punkt 4 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.3. | utgår |

Rådets utkast

Rådets utkast

Ändring

Ändring

5.
     
  Kommissionen får anta genomförandeakter med närmare uppgifter om den omprövning som avses i punkt 4 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.3.

utgår

utgår

Ändring 5

Ändring 5

Utkast till förordning

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 4

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 4

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| Tvister mellan en medlemsstat och kommissionen om huruvida den påstådda underlåtenhet att lämna uppgifter som aves i första stycket led d i denna punkt kan tillskrivas medlemsstaten ska lösas genom det omprövningsförfarande som avses i artikel 9.4. | utgår |

Rådets utkast

Rådets utkast

Ändring

Ändring

Tvister mellan en medlemsstat och kommissionen om huruvida den påstådda underlåtenhet att lämna uppgifter som aves i första stycket led d i denna punkt kan tillskrivas medlemsstaten ska lösas genom det omprövningsförfarande som avses i artikel 9.4.

Tvister mellan en medlemsstat och kommissionen om huruvida den påstådda underlåtenhet att lämna uppgifter som aves i första stycket led d i denna punkt kan tillskrivas medlemsstaten ska lösas genom det omprövningsförfarande som avses i artikel 9.4.

utgår

utgår

Ändring 6

Ändring 6

Utkast till förordning

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (2)
     
  Om en medlemsstat inleder den omprövning som avses i artikel 9.4 ska räntan beräknas från och med det datum som anges av kommissionen i enlighet med artikel 9.3. | utgår |

Rådets utkast

Rådets utkast

Ändring

Ändring

(2)
     
  Om en medlemsstat inleder den omprövning som avses i artikel 9.4 ska räntan beräknas från och med det datum som anges av kommissionen i enlighet med artikel 9.3.

utgår

utgår

---

(1)  Interinstitutionellt avtal av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28).

1

(2)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

2

(3)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 51.

3

(4)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 71.

4

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0226.

5

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0449.

6

(7)  Antagna texter, P9_TA(2019)0032.

7

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0124.

8

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0220.

9

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/204 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/204

---

P9_TA(2021)0105

Uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdesskatt (12771/2020 – C9-0364/2020 – 2018/0133(NLE))

(Samråd)

(2021/C 494/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (12771/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (12771/2020),

| — | med beaktande av artikel 322.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0364/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 322.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0364/2020),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (3) och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (3) och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (7),

| — | med beaktande av uttalandena från kommissionen och rådet av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från kommissionen och rådet av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (8),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (9),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0049/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0049/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Ändring 1

Utkast till förordning

Artikel 1 – led 8

Förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89

Artikel 9

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| ”Artikel 9 | ”Artikel 9 |
| 1.   Alla korrigeringar av de översikter som avses i artikel 7.1 för tidigare budgetår ska, oavsett orsak, göras av kommissionen och den berörda medlemsstaten i samförstånd. | 1.   Alla korrigeringar av de översikter som avses i artikel 7.1 för tidigare budgetår ska, oavsett orsak, göras av kommissionen och den berörda medlemsstaten i samförstånd. |
| Om medlemsstaten och kommissionen inte är överens om en korrigering ska kommissionen i en skrivelse underrätta den berörda medlemsstaten om den nödvändiga korrigeringen. Skrivelsen ska utgöra ’åtgärder’ i enlighet med artikel 12.2 c i rådets förordning nr 609/2014. | Om medlemsstaten och kommissionen inte är överens om en korrigering ska kommissionen i en skrivelse underrätta den berörda medlemsstaten om den nödvändiga korrigeringen. Skrivelsen ska utgöra ’åtgärder’ i enlighet med artikel 12.2 c i rådets förordning
  (EU, Euratom)
  nr 609/2014. |
| 2.
     
  Den berörda medlemsstaten kan begära att kommissionen omprövar den korrigering som meddelats i enlighet med punkt 1 andra stycket inom två månader från den dag då den skrivelse som nämns i punkt 1 andra stycket mottas. Denna omprövning ska utmynna i ett kommissionsbeslut som kommissionen ska anta senast tre månader efter dagen för mottagandet av medlemsstatens begäran. | |
| Om kommissionens i sitt beslut omprövar beloppen på ett sätt som helt eller delvis motsvarar korrigeringen ska medlemsstaten tillhandahålla det motsvarande beloppet. Varken medlemsstatens begäran att ompröva korrigeringen eller en talan om ogiltigförklaring mot kommissionens beslut ska påverka medlemsstatens skyldighet att tillhandahålla det belopp som motsvarar korrigeringen. | |
| Samtliga korrigeringar ska sammanställas i samlade översikter som ska ändra tidigare översikter för de berörda budgetåren. | |
| 3.
     
  Kommissionen ska anta genomförandeakter med närmare uppgifter om förfarandena för den omprövning som anges i punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13.3. Antagandet av dessa genomförandeakter ska inte påverka tillämpningen av omprövningen enligt punkt 2. | |
| 4.
     Efter den 31 juli det fjärde året efter det berörda budgetåret får inga ytterligare korrigeringar göras av de översikter som avses i artikel 7.1, såvida inte dessa korrigeringar avser punkter som tidigare har anmälts av kommissionen eller av den berörda medlemsstaten.”. | 2
  .   Efter den 31 juli det fjärde året efter det berörda budgetåret får inga ytterligare korrigeringar göras av de översikter som avses i artikel 7.1, såvida inte dessa korrigeringar avser punkter som tidigare har anmälts av kommissionen eller av den berörda medlemsstaten.” |

Rådets utkast

Ändring

”Artikel 9

”Artikel 9

1.   Alla korrigeringar av de översikter som avses i artikel 7.1 för tidigare budgetår ska, oavsett orsak, göras av kommissionen och den berörda medlemsstaten i samförstånd.

1.   Alla korrigeringar av de översikter som avses i artikel 7.1 för tidigare budgetår ska, oavsett orsak, göras av kommissionen och den berörda medlemsstaten i samförstånd.

Om medlemsstaten och kommissionen inte är överens om en korrigering ska kommissionen i en skrivelse underrätta den berörda medlemsstaten om den nödvändiga korrigeringen. Skrivelsen ska utgöra ’åtgärder’ i enlighet med artikel 12.2 c i rådets förordning nr 609/2014.

Om medlemsstaten och kommissionen inte är överens om en korrigering ska kommissionen i en skrivelse underrätta den berörda medlemsstaten om den nödvändiga korrigeringen. Skrivelsen ska utgöra ’åtgärder’ i enlighet med artikel 12.2 c i rådets förordning
  (EU, Euratom)
  nr 609/2014.

(EU, Euratom)

2.
     
  Den berörda medlemsstaten kan begära att kommissionen omprövar den korrigering som meddelats i enlighet med punkt 1 andra stycket inom två månader från den dag då den skrivelse som nämns i punkt 1 andra stycket mottas. Denna omprövning ska utmynna i ett kommissionsbeslut som kommissionen ska anta senast tre månader efter dagen för mottagandet av medlemsstatens begäran.

Om kommissionens i sitt beslut omprövar beloppen på ett sätt som helt eller delvis motsvarar korrigeringen ska medlemsstaten tillhandahålla det motsvarande beloppet. Varken medlemsstatens begäran att ompröva korrigeringen eller en talan om ogiltigförklaring mot kommissionens beslut ska påverka medlemsstatens skyldighet att tillhandahålla det belopp som motsvarar korrigeringen.

Om kommissionens i sitt beslut omprövar beloppen på ett sätt som helt eller delvis motsvarar korrigeringen ska medlemsstaten tillhandahålla det motsvarande beloppet. Varken medlemsstatens begäran att ompröva korrigeringen eller en talan om ogiltigförklaring mot kommissionens beslut ska påverka medlemsstatens skyldighet att tillhandahålla det belopp som motsvarar korrigeringen.

Samtliga korrigeringar ska sammanställas i samlade översikter som ska ändra tidigare översikter för de berörda budgetåren.

Samtliga korrigeringar ska sammanställas i samlade översikter som ska ändra tidigare översikter för de berörda budgetåren.

3.
     
  Kommissionen ska anta genomförandeakter med närmare uppgifter om förfarandena för den omprövning som anges i punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13.3. Antagandet av dessa genomförandeakter ska inte påverka tillämpningen av omprövningen enligt punkt 2.

4.
     Efter den 31 juli det fjärde året efter det berörda budgetåret får inga ytterligare korrigeringar göras av de översikter som avses i artikel 7.1, såvida inte dessa korrigeringar avser punkter som tidigare har anmälts av kommissionen eller av den berörda medlemsstaten.”.

2
  .   Efter den 31 juli det fjärde året efter det berörda budgetåret får inga ytterligare korrigeringar göras av de översikter som avses i artikel 7.1, såvida inte dessa korrigeringar avser punkter som tidigare har anmälts av kommissionen eller av den berörda medlemsstaten.”

---

(1)  Interinstitutionellt avtal av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28).

1

(2)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

2

(3)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 51.

3

(4)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 71.

4

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0226.

5

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0449.

6

(7)  Antagna texter, P9_TA(2019)0032.

7

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0124.

8

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0220.

9

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 494/207 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 494/207

---

P9_TA(2021)0106

Riktlinjer för budgeten för 2020 – avsnitt III

Europaparlamentets resolution av den 25 mars 2021 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2022, avsnitt III – kommissionen (2020/2265(BUI))

(2021/C 494/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2) (förordningen om den fleråriga budgetramen) och de gemensamma förklaringar som parlamentet, rådet och kommissionen enats om i detta sammanhang (3), samt de därmed sammanhängande ensidiga förklaringarna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2) (förordningen om den fleråriga budgetramen) och de gemensamma förklaringar som parlamentet, rådet och kommissionen enats om i detta sammanhang (3), samt de därmed sammanhängande ensidiga förklaringarna (4),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (5),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (8),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021 (9) och de gemensamma uttalanden, bifogade till budgeten, som parlamentet, rådet och kommissionen enats om, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021 (9) och de gemensamma uttalanden, bifogade till budgeten, som parlamentet, rådet och kommissionen enats om,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) av den 8 oktober 2018 om global uppvärmning på 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) av den 8 oktober 2018 om global uppvärmning på 1,5 oC,

| — | med beaktande av den globala bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från FN:s mellanstatliga plattform för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från FN:s mellanstatliga plattform för biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020Demografiska utmaningar – vägen framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020Demografiska utmaningar – vägen framåt,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 70/1 av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som trädde i kraft den 1 januari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 70/1 av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som trädde i kraft den 1 januari 2016,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och sin resolution av den 19 januari 2017 om detta ämne (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och sin resolution av den 19 januari 2017 om detta ämne (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (11),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 februari 2021 om budgetriktlinjerna för 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 februari 2021 om budgetriktlinjerna för 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 mars 2020Tillfällig ram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (C(2020)1863), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 mars 2020Tillfällig ram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (C(2020)1863),

| — | med beaktande av artikel 93 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelserna från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, budgetkontrollutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för regional utveckling, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, budgetkontrollutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för regional utveckling, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0046/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0046/2021).

På rätt spår igen: 2022 års budget för återhämtning från covid-19-krisen

| 1. | Med tanke på den särskilda osäkerhet som råder om de ekonomiska utsikterna, som inte förväntas återhämta sig till nivån före pandemin under 2022, och det tvingande behovet av en snabb, rättvis och inkluderande återhämtning från de ekonomiska, sociala och sysselsättningsmässiga skador som orsakas av covid-19-pandemin, anser Europaparlamentet att unionens budget för 2022 bör spela en ännu mer avgörande roll för att säkerställa en positiv och påtaglig inverkan på medborgarnas liv och bidra till att stimulera den europeiska ekonomin, stimulera hållbara investeringar och stödja bevarandet av arbetstillfällen och skapandet av arbetstillfällen av god kvalitet i hela unionen samt hantera utmaningarna när det gäller klimatförändringarna och den digitala omställningen och unionens ökade klimatambitioner för 2030, i syfte att nå klimatneutralitet senast 2050, och underlätta minskningen av ekonomiska, sociala, territoriella, utbildningsmässiga, generations- och könsrelaterade skillnader. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet har därför för avsikt att upprätta en framåtblickande budget som kommer att vara avgörande för återhämtningsprocessen och göra det möjligt för unionen att främja investeringar och ta itu med arbetslösheten, främja den digitala och gröna omställningen, fokusera på en stark europeisk hälsounion, främja en inkluderande återhämtning med fokus på den unga generationen samt säkerställa en säker och gynnsam miljö för EU-medborgarna. Parlamentet anser att dessa prioriteringar är avgörande för att upprätthålla återhämtningen och lägga grunden för en mer motståndskraftig union i linje med Parisavtalet. |
| --- | --- |

2.

En dynamisk ekonomi för att främja investeringar och bekämpa arbetslösheten

| 3. | Europaparlamentet påminner om att små och medelstora företag utgör ryggraden i den europeiska ekonomin, och att de utgör nästan 99 % av alla företag i medlemsstaterna samt står för omkring tre fjärdedelar av alla arbetstillfällen. Parlamentet understryker de små och medelstora företagens betydande bidrag till skapandet av arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och stabilitet. Parlamentet är bekymrat över krisens allvarliga och långvariga konsekvenser för små och medelstora företag och har för avsikt att säkra tillräcklig finansiering för dem genom olika EU-program. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang vikten av ett tillräckligt finansierat program för den inre marknaden för att öka konkurrenskraften, främja entreprenörskap, förbättra marknadstillträdet och effektivt stödja småföretagen, bland annat genom utveckling av digitala färdigheter och entreprenörsfärdigheter. Parlamentet understryker dessutom InvestEU-programmets potential när det gäller att mobilisera hållbara, innovativa och sociala investeringar, men även när det gäller att tillhandahålla kapitalstöd till små och medelstora företag som påverkats negativt av krisen. Parlamentet erkänner det akuta behovet av att skapa ett gynnsamt företagsklimat för små och medelstora företag och att stödja kluster och nätverk för små och medelstora företag samt att minska den administrativa bördan för företagen. Parlamentet understryker särskilt behovet av att stödja initiativ på EU-nivå som syftar till att underlätta skapandet av nya företag och förbättra deras tillgång till finansiering, som ett sätt att främja innovation, skapandet av arbetstillfällen och ungt företagande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar det fortsatta behovet av att i massiv omfattning främja investeringar i forskning, utveckling och innovation för att EU ska kunna vara en drivkraft när det gäller att genomföra den gröna given och den digitala omställningen. Parlamentet understryker i detta sammanhang de särskilda fördelarna med Horisont Europa, inbegripet Europeiska forskningsrådets verksamhet. Parlamentet anser att det är viktigt att ge små och medelstora företag, nystartade företag och universitet lämpligt och skräddarsytt stöd inom forskning och innovation så att de aktivt kan delta i dessa enorma utmaningar. Parlamentet påpekar vikten av att främja samarbete mellan den akademiska världen och näringslivet. Parlamentet betonar att covid-19-pandemin tydligt har visat vikten av europeisk forskning om läkemedel och vacciner som ett sätt att stärka EU:s resiliens i händelse av en hälsokris. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att unionens svar på utmaningarna till följd av covid-19-pandemin måste möjliggöras av snabba och riktade budgetbeslut. Parlamentet begär i detta hänseende att den oväntat höga summan för forskningsmedel som dragits tillbaka ska ställas till förfogande i sin helhet inom ramen för Horisont Europa, helt i linje med artikel 15.3 i budgetförordningen, som ett av de viktigaste sätten för att neutralisera de nya varianterna av viruset samtidigt som man förutser framtida hot med hänsyn till folkhälsan och för att rädda liv. Parlamentet betonar att denna nivå av tillbakadraganden inte förutsågs och följaktligen inte ingick i överenskommelsen om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker den centrala roll som EU:s sammanhållningspolitik spelar som unionens främsta investeringspolitik och en av hörnstenarna i en hållbar och inkluderande återhämtning, och pekar på dess unika europeiska mervärde och bidrag till en övergripande harmonisk utveckling i EU och dess medlemsstater och regioner. Parlamentet betonar särskilt dess potential att stimulera ekonomisk tillväxt och skapa fler arbetstillfällen av god kvalitet, som är centrala för återhämtningsprocessen. Parlamentet framhåller dess nyckelroll när det gäller att uppnå EU:s strategiska mål, såsom ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och konvergens mellan och inom medlemsstaterna, rättvis omställning, sysselsättning av god kvalitet, en konkurrenskraftig, social, grön och cirkulär ekonomi samt innovation, och som en drivkraft för en rättvis, inkluderande och hållbar union. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar de långsiktiga effekterna på den inre marknaden av att undantaget för reglerna om statligt stöd förlängs under den rådande krisen för medlemsstater med begränsade offentliga medel och begränsad finanspolitisk kapacitet. Parlamentet understryker att EU:s budget spelar en central roll för att säkerställa att medlemsstaterna och EU har ett nära samarbete för att mildra pandemins socioekonomiska effekter, samtidigt som man hittar konkreta lösningar för att bevara likvärdiga förutsättningar på den inre marknaden och stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen mellan EU-regionerna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken är hörnstenar i den europeiska integrationen, som syftar till att säkerställa en trygg, överkomlig och högkvalitativ livsmedelsförsörjning och livsmedelssuveränitet för européerna, välfungerande jordbruksmarknader, hållbar landsbygdsutveckling och generationsskiften bland jordbrukarna. Parlamentet påminner om att denna politik spelar en central roll när det gäller att bidra till stabila och skäliga inkomster för jordbrukare och fiskare, särskilt i det rådande svåra läget. Parlamentet vill se att särskild uppmärksamhet ägnas åt småskaligt jordbruk, unga jordbrukare och små fiskeföretag och att man upprätthåller en stabil och säker livsmedelskedja för EU-medborgarna. Parlamentet påpekar att ett antal jordbrukssektorer har drabbats hårt av covid-19-utbrottet och andra kriser och stöder där så är lämpligt riktade förstärkningar av relevanta budgetposter för åtgärder för marknadsstöd. Parlamentet påminner om att dessa utmaningar måste hanteras samtidigt som man förbereder sig för en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som förväntas spela en mer avgörande roll för att uppfylla ambitionerna i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar behovet av att i synnerhet främja turismsektorn, särskilt hotell- och restaurangbranschen, som har upplevt en särskilt allvarlig nedgång till följd av covid-19-pandemin, med förödande konsekvenser, särskilt i de regioner som är starkt beroende av turism. Parlamentet framhåller att turismsektorn utgör en viktig pelare i unionens ekonomi och sysselsätter en betydande del av unionens arbetskraft, särskilt inom små och medelstora företag samt familjeföretag. Parlamentet förväntar sig att relevanta EU-program, däribland faciliteten för återhämtning och resiliens, regionalpolitiken, det digitala Europa och InvestEU, kommer att bidra avsevärt till sektorns långsiktiga konkurrenskraft och hållbarhet och att nödvändiga resurser kommer att göras tillgängliga genom EU-budgeten under 2022. Parlamentet upprepar sin besvikelse över att parlamentets begäran om ett särskilt EU-program för turism inte tillmötesgicks. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av en övergripande europeisk rymdstrategi och erkänner mervärdet av EU:s rymdprogram. Parlamentet betonar särskilt att unionen måste främja utvecklingen av innovativa och konkurrenskraftiga sektorer i tidigare led (tung rymdindustri) och senare led (tillämpningar baserade på rymddata). Parlamentet påpekar den viktiga roll som EU:s rymdprogrambyrå spelar och behovet av att säkerställa den finansierings- och personalnivå som är nödvändig. |
| --- | --- |

11.

Hantera utmaningarna i samband med den digitala och gröna omställningen

| 12. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet, som förstärkts av covid-19-krisen, av att överbrygga den digitala klyftan, särskilt genom att fullborda det europeiska området för utbildning och genomföra handlingsplanen för digital utbildning för att uppnå målen om digital kompetens, främja inkluderande lärande och påskynda Europas digitala omvandling. Parlamentet påpekar vikten av att säkerställa tillräcklig finansiering och synergier mellan EU-program för att skapa förutsättningar som bidrar till att påskynda spridningen på marknaden av banbrytande teknik och innovationer och göra det möjligt för Europas ekonomi och offentliga sektor att gå i spetsen för den digitala omställningen. Parlamentet anser att programmet för ett digitalt Europa är avgörande för att förbättra Europas konkurrenskraft i den globala digitala ekonomin och uppnå teknisk suveränitet. Parlamentet förväntar sig att detta program kommer att öka investeringarna i högpresterande datorsystem, etisk artificiell intelligens, 5G-teknik och it-säkerhet i EU samt främja avancerade digitala färdigheter i hela ekonomin och samhället. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att respektera kriterierna om att minst 20 % av medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens bör anslås till den digitala omställningen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar EU-budgetens centrala roll för att säkerställa den europeiska gröna givens framgång, däribland strategin för biologisk mångfald, och tillämpningen av principen om att inte vålla skada, främja medlemsstaternas ekonomiska och sociala återhämtning från coronakrisen genom att omvandla gröna utmaningar till investeringar och möjligheter till strukturella reformer och underlätta en rättvis omställning till en mer hållbar, inkluderande och motståndskraftig ekonomi. Parlamentet påminner om att denna omställning kräver avsevärda strukturella förändringar och att inte alla medlemsstater, regioner och städer påbörjar omställningen från samma nivå eller har samma kapacitet att hantera den. Parlamentet betonar särskilt behovet av att se till att det finns tillräckliga resurser, däribland medlen för återhämtning samt mekanismen för en rättvis omställning, för den nya tillväxtstrategin, så att unionen kan fullgöra sina åtaganden samtidigt som man ser till att ingen hamnar på efterkälken, och har för avsikt att noga övervaka genomförandet av strategin i budgeten för 2022. Parlamentet understryker i detta sammanhang att investeringar i energieffektivitet, cirkulär ekonomi, hållbar och överkomlig smart mobilitet och modern och motståndskraftig EU-infrastruktur är avgörande faktorer för att återställa konkurrenskraften, bidra till uppnåendet av EU:s klimatmål och bygga upp EU:s strategiska oberoende samt främja hållbara industrier. Parlamentet erkänner dessutom den viktiga roll som Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) spelar för att sammankoppla unionen och alla dess regioner, även de yttersta randområdena, öregioner och glesbefolkade områden, i transportsektorn, den digitala sektorn och energisektorn. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker vikten av att stödja klimatåtgärder och miljöskydd genom att tillhandahålla ytterligare resurser för relevanta program och instrument i EU:s budget, särskilt Life-programmet. Parlamentet betonar dessutom att i en anda av integrering av klimatåtgärder bör insatserna ökas inom alla politikområden i syfte att uppnå det övergripande klimatutgiftsmålet för hela den fleråriga budgetramen 2021–2027 på minst 30 % av det totala beloppet för unionens budget och utgifterna för Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Parlamentet betonar dessutom behovet av fortsatt arbete för att anslå 7,5 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen för målen för biologisk mångfald under 2024 och 10 % från och med 2026. Parlamentet begär att få delta fullt ut i utvecklingen av mer robusta, transparenta och heltäckande metoder för att genomföra och spåra sådana utgifter, och ser fram emot de årliga samråden med kommissionen och rådet i enlighet med det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa tillräcklig finansiering av genomförandet av EU:s kemiska strategi för hållbarhet, bland annat genom att främja forskning och innovation för omställningen till säkra och hållbart framtagna kemikalier, material och produkter samt genom att säkerställa adekvata och hållbara resurser för Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin på grundval av icke-giftiga materialcykler och för den kommande handlingsplanen för nollutsläpp för vatten, luft och mark. |
| --- | --- |

15.

En stark europeisk hälsounion

| 16. | Europaparlamentet bekräftar på nytt betydelsen av och potentialen hos programmet EU för hälsa, som inom ramen för den nya fleråriga budgetramen blev det största hälsoprogrammet som någonsin finansierats genom EU:s budget. Parlamentet förväntar sig att synergierna kommer att stärkas mellan alla EU-program som deltar i stärkandet av kapaciteten i EU:s hälso- och sjukvårdssystem samt deras kapacitet för beredskap och förebyggande vid kriser, och de program som tillhandahåller ytterligare investeringar i hälso- och sjukvårdssektorn, såsom Europeiska socialfonden+ (ESF+), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Horisont Europa och det digitala Europa. Parlamentet anser att lagring av reserver bör förbli en prioritering i EU:s budget genom programmen rescEU och EU för hälsa. Parlamentet betonar vikten av EU:s civilskyddsmekanism för att säkerställa att EU kommer att vara bättre förberett på och i stånd att kunna reagera på alla typer av naturkatastrofer, pandemier och nödlägen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att covid-19-krisen har utsatt medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem för aldrig tidigare skådade påfrestningar och blottlagt brister i produktionskapaciteten för vaccinationer och andra viktiga medicinska produkter i unionen. Parlamentet betonar därför att unionen behöver solidaritet och kollektivt ansvar, vilket leder till fler EU-befogenheter på hälsoområdet och fler konkreta steg mot en starkare europeisk hälsounion. Parlamentet understryker behovet av ökade investeringar i infrastruktur och kompetens inom hälso- och sjukvården, som den pågående krisen har avslöjat, samt behovet av återhämtning efter tidigare underinvesteringar. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens meddelande om HERA-inkubatorn (COM(2021)0078) som ett verktyg för att öka insatserna för att upptäcka covid-19-varianter, anpassa vacciner, förbättra de kliniska prövningarnas effektivitet, påskynda det rättsliga godkännandet och öka vaccinproduktionen. Parlamentet påpekar att en stor del av produktionskapaciteten finns utanför unionen, vilket komplicerar leveransen av läkemedel i tider av utsatthet och utgör ett hinder som måste övervinnas i samband med inrättandet av den europeiska hälsounionen. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa tillräckliga medel för att bidra till att öka produktionskapaciteten för vacciner, antidoter och andra viktiga läkemedel i medlemsstaterna och göra det möjligt att i nödsituationer reagera snabbt inom ramen för EU:s budget för 2022. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar djupt att 2,7 miljoner människor i EU diagnostiserades med cancer 2020 och att cirka 1,3 miljoner människor avled till följd av sjukdomen. Parlamentet välkomnar Europas plan mot cancer som är en viktig pelare för en starkare europeisk hälsounion. Parlamentet erkänner i linje med planen behovet av en förstärkt unionsstrategi för förebyggande, behandling och vård av cancer. Parlamentet begär ordentliga budgetmedel 2022 till de relevanta EU-programmen, såsom EU för hälsa, hälsoklustret inom ramen för den andra pelaren av Horisont Europa och det digitala Europa för att finansiera ny teknik, forskning och innovation som en del av unionens kamp mot cancer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar särskilt den avgörande roll som Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) spelar under den pågående covid-19-pandemin. Parlamentet efterlyser tillräcklig finansiering i 2022 års budget för att dessa viktiga byråer ska kunna fortsätta sitt arbete. Parlamentet ser fram emot förslaget om att inrätta en EU-myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser (HERA) för att säkerställa en effektiv och samordnad beredskap och insatsförmåga för unionen i händelse av framtida hälsokriser. Parlamentet påminner om behovet av att tillhandahålla nya resurser till HERA för att se till att myndigheten inte inverkar negativt på befintliga program, strategier och byråer och för att säkerställa effektiva synergier med EMA och ECDC. |
| --- | --- |

19.

Inkluderande återhämtning med fokus på den unga generationen

| 20. | Europaparlamentet understryker att ungdomarna, precis som i efterdyningarna av finanskrisen 2008, återigen drabbas särskilt hårt av konsekvenserna av covid-19-krisen med ökad ungdomsarbetslöshet och negativa effekter på utbildning och psykisk hälsa, särskilt för dem som håller på att ta sig in på arbetsmarknaden. Parlamentet framhåller därför att alla finansieringsmöjligheter måste utforskas fullt ut för att på ett framgångsrikt sätt förbättra integrationen på arbetsmarknaden, särskilt genom yrkesutbildning, åtgärder för att förbättra den sociala integrationen, arbetsvillkoren och det sociala skyddet, även för personer med funktionsnedsättning, samt ungas utsikter till familje- och privatliv, med beaktande av direktivet om balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet insisterar på att unionen inte kan hitta en hållbar väg till återhämtning utan en strukturerad strategi för sin unga generation. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att det är oerhört viktigt att öka de ekonomiska resurserna till unionsprogram såsom Erasmus+, vars framgångar när det gäller att bredda utbildnings- och sysselsättningsmöjligheterna i hela unionen är odiskutabla. Parlamentet betonar att Erasmus+ är ett flaggskeppsprogram för unionen som är allmänt känt bland medborgarna och som har gett konkreta resultat. Parlamentet framhåller programmets potential när det gäller att främja spetskompetens och säkerställa ungdomars tillgång till innovation och entreprenörskap genom att tillhandahålla vägledning och utbildning på ett inkluderande sätt, samt behovet av utbildnings- och rörlighetsåtgärder inom vuxenutbildningen. Parlamentet beklagar djupt den negativa inverkan som covid-19-krisen har haft på Erasmus+-programmet, vilket har lett till en väsentlig minskning av antalet deltagare som kunnat dra nytta av denna erfarenhet. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av 2022 års budget för att kompensera för förlorade möjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja utbildning i europeiskt medborgarskap och samhällsengagemang. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att avsätta minst 10 % av medlen inom ramen för sina planer för återhämtning och resiliens till högkvalitativ och inkluderande utbildning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att hållbara och långsiktiga lösningar måste hittas för att framgångsrikt bekämpa strukturella demografiska utmaningar och minska kompetensflykten i landsbygdsområden, öregioner, avlägsna områden och mindre utvecklade områden och regioner i EU. Parlamentet betonar behovet av ekonomiska resurser för att blåsa nytt liv i regioner med en avtagande befolkning genom investeringar i socialpolitik och demografisk politik som stöder familjer och att bidra till att förse en åldrande befolkning i Europa med lämpligt stöd i form av tillgång till hälso- och sjukvård, rörlighet och offentliga tjänster. Parlamentet framhåller behovet av att inrätta lämpliga strukturer för att studera trender och föreslå åtgärder för att på lämpligt sätt ta itu med demografiska förändringar genom att till exempel i framtiden tillämpa särskilda kriterier vid tilldelningen av medel från strukturfonderna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att kvinnor har drabbats oproportionerligt hårt av konsekvenserna av covid-19-krisen. Parlamentet understryker vikten av att tillämpa jämställdhetsbudgetering för att se till att kvinnor och män drar lika stor nytta av offentliga utgifter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att påskynda införandet av en effektiv, transparent och heltäckande metod, i nära samarbete med parlamentet, för att mäta relevanta könsrelaterade utgifter, i enlighet med det interinstitutionella avtalet, för att kunna visa konkreta resultat för budgeten för 2022 och i syfte att utvidga metoden till att omfatta alla program inom den fleråriga budgetramen. Parlamentet efterlyser dessutom ett snabbt genomförande av EU:s jämställdhetsstrategi. Parlamentet betonar det oroande och allt större bakslaget för jämställdhet och kvinnors rättigheter samt vikten av att mobilisera alla EU:s instrument för att hantera denna situation. Parlamentet efterlyser ytterligare resurser för att stödja skyddet och främjandet av samt den allmänna tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt att stödja kvinnliga människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att återhämtningsprocessen inte får lämna någon på efterkälken och att unionen och medlemsstaterna därför måste ta itu med risken för fattigdom och social utestängning. Parlamentet betonar att unionens budget för 2022 och Europeiska unionens återhämtningsinstrument bör bidra till genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling och förverkliga den europeiska pelaren för sociala rättigheter genom att stödja livslångt lärande, stärka den sociala dialogen och garantera allas tillgång till viktiga tjänster såsom hälso- och sjukvård, rörlighet, adekvat kost och anständiga bostäder. Parlamentet understryker i detta avseende mervärdet av ESF+ och anser att tillräcklig finansiering bör anslås inom ramen för delad förvaltning till genomförandet av ungdomsgarantin och den kommande barngarantin. Parlamentet välkomnar fokuseringen på Europas sociala dimension vid nästa sociala toppmöte i Porto. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att de kulturella och kreativa sektorerna samt kulturturismen tillhör och kommer att fortsätta att tillhöra de sektorer som drabbats allra mest av den kris som EU genomgår. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för dessa sektorer och ytterligare finansiering för relaterade EU-program, särskilt programmet Kreativa Europa. Parlamentet välkomnar det kreativa och tvärvetenskapliga initiativet till ett nytt europeiskt Bauhaus. |
| --- | --- |

25.

Säkerställa en säker och gynnsam miljö för EU-medborgarna

| 26. | Europaparlamentet anser att ekonomisk tillväxt och välstånd, inre säkerhet, skydd av EU:s yttre gränser, grundläggande rättigheter, ett väl fungerande Schengenområde och fri rörlighet inom EU är direkt kopplade till varandra och ömsesidigt fördelaktiga. Parlamentet betonar att ytterligare integration av Schengenområdet, på grundval av expertbedömningar, skulle ge medlemsstaterna vid unionens yttre gränser ökade ekonomiska möjligheter till gränsförvaltning. Parlamentet påminner om att Schengenområdet medför ekonomiska fördelar för de deltagande staterna. Parlamentet betonar att EU:s ekonomi skulle kunna stimuleras av att kandidatländer som redan uppfyller alla tekniska krav ansluter sig till Schengenområdet. Parlamentet betonar att dessa medlemsstaters anslutning till Schengenområdet skulle förstärka EU-budgetens och återhämtningsmedlens effekt och ha en direkt inverkan på en snabbare ekonomisk återhämtning. Parlamentet upprepar sitt krav på en snabb integrering av Rumänien, Bulgarien och Kroatien i Schengenområdet. Parlamentet understryker vikten av kraftfulla EU-investeringar på området för inre säkerhet i syfte att stärka EU:s brottsbekämpande och rättsliga insatser mot gränsöverskridande brottshot och främja informationsutbyte. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att det i den fleråriga budgetramen 2021–2027 avsätts högre belopp än tidigare år för genomförandet av migrations-, asyl- och integrationspolitiken. Parlamentet förväntar sig att asyl och migration även i fortsättningen kommer att stå högt på EU:s dagordning. Parlamentet betonar att solidaritetsåtgärder, såsom program för omplacering, vidarebosättning eller inresetillstånd av humanitära skäl, fortfarande är avgörande i väntan på en meningsfull reform av det gemensamma europeiska asylsystemet. Parlamentet framhåller i detta avseende att medlemsstaterna kommer att fortsätta att kräva ekonomiskt stöd för mottagande, registrering och prövning av asylansökningar samt för återvändande och omplacering. Parlamentet efterlyser mer finansiering för samordning med transitländer och ursprungsländer för irreguljär migration i syfte att kontrollera och stoppa människohandel och människosmuggling. Parlamentet är djupt oroat över de fortsatta förlusterna av människoliv på Medelhavet och anser att sök- och räddningsinsatser är ett ansvar som inte uteslutande kan överlåtas till icke-statliga aktörer. Parlamentet tillägger att tredjeländer vid unionens yttre gränser som påverkas av migrationsflöden till EU även i fortsättningen kommer att ha behov av ekonomiskt stöd. Parlamentet framhåller den viktiga roll som Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) spelar i detta avseende och dess nyligen utökade mandat, och efterlyser tillräcklig finansiering till Frontex så att byrån kan uppnå resultat inom alla ansvarsområden som omfattas av dess nya mandat. Parlamentet insisterar på att en effektiv förvaltning av de yttre gränserna måste vara förenlig med unionsrätten och internationell rätt, och särskilt respektera rätten till asyl och principen om ”non-refoulement”, särskilt i samband med den senaste tidens påståenden om inblandning i avvisningar. Parlamentet påminner därför om behovet av att rekrytera tjänstemän med ansvar för grundläggande rättigheter, i enlighet med artikel 110 i förordning (EU) 2019/1896 (13), för att bidra till främjandet av grundläggande rättigheter som en del av den europeiska integrerade gränsförvaltningen. Parlamentet understryker att ökade budgetanslag till Frontex måste åtföljas av en motsvarande ökning av ansvarsskyldigheten och transparensen och villkoras av byråns åtagande att följa unionsrätten. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet framhåller behovet av tillräcklig finansiering, bemanning och personalutbildning för alla byråer som är verksamma på området säkerhet, rättvisa, brottsbekämpning, grundläggande rättigheter, asyl och migration samt gränskontroll för att de ska kunna fullgöra sitt ökade ansvar, samt påpekar vikten av samarbete dem emellan, behovet av tekniska innovationer och anpassning samt deras viktiga roll när det gäller att stärka samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna. Parlamentet framhåller vikten av ett korrekt genomförande och en operativ förvaltning av EU:s stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet stöder med eftertryck stärkta EU-insatser för att hantera växande säkerhetshot, såsom terrorism, radikalisering och våldsam extremism, människosmuggling, handel med människor, narkotikahandel, it-brottslighet och hybridhot inom Europa och i grannländerna, och desinformationskampanjer mot europeiska demokratier som styrs från tredjeländer, samt för att bättre samordna sådana program på EU-nivå. Parlamentet påminner om att de senaste terrorattackerna visar att förbättringar av informationssystemens interoperabilitet på området rättvisa och inrikes frågor är nödvändiga för att stärka unionens inre säkerhet. Parlamentet noterar att pandemin har medfört nya utmaningar på det straffrättsliga området. Parlamentet välkomnar därför den strategi för en säkerhetsunion som kommissionen presenterade den 24 juli 2020 och efterlyser tillräcklig finansiering av de handlingsplaner som ingår i denna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att respekten för rättsstatsprincipen är en central förutsättning för efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning enligt artikel 317 i EUF. Parlamentet välkomnar ikraftträdandet den 1 januari 2021 av förordningen om rättsstatsprincipen, i vilken det fastställs en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten, och är fast beslutet att säkerställa att den genomförs fullständigt, omedelbart och korrekt. Parlamentet efterlyser därför en avsevärd förstärkning av de medel som anslås för att säkerställa skyddet av dessa grundläggande principer. Parlamentet betonar därför vikten av att Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) är välutrustad och har tillräckligt med finansiering och personal för att bekämpa brott mot unionens budget, och insisterar på att den måste ha möjlighet att följa upp eftersläpningar när det gäller oavslutade ärenden och ha kapacitet att se över och utreda alla nya ärenden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att främjandet av europeiska värden och kulturer spelar en aktiv roll när det gäller att stödja demokrati, icke-diskriminering och jämställdhet samt bekämpa desinformation och falska nyheter. Parlamentet uttrycker oro över urholkningen av rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande rättigheterna i vissa medlemsstater och understryker behovet av ekonomiska resurser för att stödja press- och mediefrihet samt konstnärlig frihet i unionen. Parlamentet framhåller att det nya programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden är av strategisk betydelse för att stärka EU-medborgarskapet och demokratin, jämlikheten och rättsstatsprincipen i EU samt ge stöd till offer för könsrelaterat våld. Parlamentet påminner vidare om att programmet Rättsliga frågor omfattar ett specifikt mål avsett att stödja och främja juridisk utbildning, i syfte att främja en gemensam kultur i rättsligt, juridiskt och rättsstatligt hänseende. Parlamentet vill se att finansieringen av dessa program spenderas jämnt under perioden för den fleråriga budgetramen och uppmanar till full användning av årliga medel för de särskilda mål som lyfts fram. Parlamentet välkomnar vidare det löpande och omfattande arbete som utförs av byrån för grundläggande rättigheter när det gäller medlemsstaternas lagstiftning och praxis på dessa områden. Parlamentet anser att konferensen om Europas framtid är ett av verktygen för att ta itu med ett antal utmaningar i fråga om demokrati och grundläggande rättigheter, och anser att det är av yttersta vikt att varje EU-institution som deltar i inrättandet och förvaltningen av den kommande konferensen förses med tillräckliga administrativa budgetar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner om det viktiga bidraget från instrumentet för grannskap, utveckling och internationellt samarbete (NDICI) för att ta itu med de grundläggande orsakerna till migration och tvångsförflyttning, främja hållbar utveckling, demokrati, politiska och ekonomiska reformer, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter och att stödja valprocesser. Parlamentet understryker dessutom den strategiska betydelsen av utvidgningspolitiken i länderna på västra Balkan. Parlamentet efterlyser i detta avseende ytterligare medel till västra Balkan och länderna i det östra och södra grannskapet samt till FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNRWA) och humanitärt bistånd. Parlamentet understryker EU:s ansvar att se till att unionen har tillräckliga resurser för att hantera de geopolitiska konsekvenserna av covid-19-krisen, säkerställa en säker och stabil global miljö och visa solidaritet med hårt drabbade tredjeländer genom att mobilisera EU:s externa finansieringsinstrument för att hjälpa dessa länder att stärka kapaciteten i sina hälso- och sjukvårdssystem, bland annat genom att förbättra deras tillgång till vaccin, och att mildra krisens socioekonomiska konsekvenser. Parlamentet betonar betydelsen av att respektera distributionssystemet för covid-19-vaccin, Covax, för att säkerställa lika tillgång till vaccin för de mest sårbara länderna. Parlamentet välkomnar dessutom att direkt stöd kommer att ges till EU:s grannskap, särskilt dess omedelbara grannskap. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av att EU-budgeten förses med en tillräckligt detaljerad kontoplan för att göra det möjligt för budgetmyndigheten att fullgöra sin beslutsfattande roll på ett effektivt sätt och för parlamentet i synnerhet att fullgöra sin roll avseende demokratisk tillsyn över och granskning av samtliga rubriker. Parlamentet insisterar därför på behovet av att kontoplanen till fullo och så snart som möjligt återspeglar överenskommelsen om NDICI-förordningen. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att lägga fram ett förslag till ändringsbudget till 2021 års EU-budget för genomförande av den överenskommelse som nåddes vid förhandlingarna om NDICI-förordningen om fem separata anslag för geografiska program i Asien, särskilt Mellanöstern, Sydasien, Centralasien, norra Asien och Sydostasien och Stillahavsområdet, genom inrättandet av motsvarande separata budgetposter. Parlamentet anser att en sådan harmonisering skulle kunna och bör göras före budgetförfarandet för 2022. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av tillräckligt ekonomiskt stöd till det europeiska försvaret, både från medlemsstaterna och genom Europeiska försvarsfonden för att genomföra en gradvis utformning av EU:s gemensamma försvarspolitik och öka EU:s säkerhet och strategiska autonomi. Parlamentet understryker dessutom behovet av att förbättra konkurrenskraften och innovationen inom den europeiska försvarsindustrin, vilket kan bidra till att stimulera tillväxt och skapandet av arbetstillfällen, och behovet av att öka insatsförmågan och den operativa effektiviteten genom ökade insatser för gemensam militär och civil kapacitetsutveckling. |
| --- | --- |

34.

Särskilda och övergripande frågor i 2022 års budget

| 35. | Europaparlamentet förväntar sig, inför antagandet av 2022 års budget, att den fulla potentialen i paketet med den fleråriga budgetramen kommer att omsättas i praktiken och avser att noga övervaka genomförandet av alla delar av den överenskommelse som nåtts. Parlamentet påminner om att 2022 kommer att vara det första tillämpningsåret för de programspecifika justeringarna enligt artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen, bland annat när det gäller anslagen för EU:s flaggskeppsprogram som ska finansieras genom den nya bötesbaserade mekanismen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påpekar de allvarliga förseningarna i genomförandet av EU-program och utnyttjandet av EU-medel, särskilt de som är föremål för delad förvaltning, under perioden 2014–2020. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att påskynda genomförandet av dessa program så att de nya EU-programmen inom den fleråriga budgetramen 2021–2027 samt de program som finansieras av återhämtningsinstrumentet kan inledas i tid. Parlamentet är bekymrat över risken för ytterligare förseningar i genomförandet av de nya programmen inom den fleråriga budgetramen, eftersom medlemsstaterna först måste iaktta den mycket snäva tidsplanen för genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet beklagar dessutom det sena antagandet av den fleråriga budgetramen 2021–2027 och anser att konsekvenserna av denna försening kommer att märkas under hela den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet understryker att som en konsekvens av detta försenades lanseringen av alla EU:s flaggskeppsprogram, liksom finansieringen av den europeiska gröna given och digitaliseringsstrategin avsevärt. Parlamentet förväntar sig därför att alla ansträngningar görs för att se till att samtliga nya EU-program är fullt operativa under 2022. Parlamentet påminner i detta sammanhang om parlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande om hanteringen av effekterna av covid-19-krisen i de gemensamma slutsatserna om budgeten för 2021, där särskild uppmärksamhet ägnas åt de sektorer i ekonomin som drabbats hårdast av krisen, såsom turistbranschen och små och medelstora företag, samt de människor som drabbats hårdast av krisen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet förväntar sig dessutom en tillräcklig nivå på betalningsbemyndigandena i 2022 års budget så att de täcker både de nya programmen och slutförandet av tidigare program, särskilt mot bakgrund av de högre förväntade betalningsbehoven på områdena sammanhållning och landsbygdsutveckling, och för att säkerställa att unionens budget ger nödvändiga ekonomiska incitament. Parlamentet är fast beslutat att förhindra eventuella betalningskriser i framtiden, såsom den som inträffade i början av den föregående fleråriga budgetramen och har för avsikt att i detta hänseende noggrant övervaka nivån för utestående åtaganden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram varje förslag till ändringsbudget som anses nödvändigt för att öka betalningarna i samband med ett ytterligare påskyndande av EU-program. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att EU:s budget kommer att stärkas avsevärt genom återhämtningsinstrumentet under 2022, och att minst 60 % av dess totala anslag kommer att anslås inom de olika programmen före utgången av 2022. Parlamentet betonar att det övergripande genomförandet av återhämtningsinstrumentet kommer att övervakas noga av parlamentet, samtidigt som särskild vikt kommer att läggas vid granskningen av faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet är dock oroat över det försenade inledandet av upp- och utlåningstransaktionerna inom ramen för detta instrument, eftersom det nya beslutet om egna medel, som ger tillstånd för dessa transaktioner, ännu inte har trätt i kraft. Parlamentet betonar därför att medlemsstaterna snarast måste ratificera den nya förordningen om egna medel för att inte äventyra en snabb återhämtning, på bekostnad av kommande generationer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påpekar färdplanens rättsligt bindande karaktär för införandet av nya egna medel inom ramen för den nuvarande fleråriga budgetramen, vilket fastställs i det interinstitutionella avtalet, och bekräftar sitt starka engagemang för denna process. Parlamentet understryker att unionens budget för 2022 kommer att utgöra en bro mellan det första och det andra steget i denna färdplan. Parlamentet uppmanar särskilt rådet att utan dröjsmål inleda överläggningar så snart kommissionen lägger fram lagstiftningsförslag om nya egna medel baserade på en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, en digital avgift och EU:s utsläppshandelssystem, i syfte att fatta ett beslut senast den 1 juli 2022. Parlamentet förväntar sig dessutom att diskussionerna om skatten på finansiella transaktioner inom ramen för det fördjupade samarbetet kommer att avslutas på ett positivt sätt senast i slutet av 2022, vilket kommer att göra det möjligt för kommissionen att lägga fram ett förslag om nya egna medel. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av ett smidigt genomförande så att nya egna medel åtminstone täcker utgifterna för återbetalningen av återhämtningsinstrumentet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller vidare att EU:s budget och de nationella budgetarna påverkas negativt av skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet efterlyser bättre samordning på skatteområdet för att skydda EU:s och medlemsstaternas inkomstkällor. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som unionens decentraliserade byråer spelar när det gäller att tillhandahålla operativt stöd och expertis för att säkerställa ett effektivt genomförande av EU:s politiska mål. Parlamentet påminner om att byråerna måste ha tillräckligt med personal och tillräckliga resurser så att de till fullo kan fullgöra sina skyldigheter och uppnå bästa möjliga resultat. Parlamentet understryker att byråernas uppgifter utvecklas i linje med politiska prioriteringar och betonar att nya ansvarsområden måste åtföljas av nya resurser. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker värdet av pilotprojekt och förberedande åtgärder när det gäller att testa nya politiska initiativ och lägga grunden för framtida EU-åtgärder. Parlamentet har därför för avsikt att föreslå ett paket med pilotprojekt och förberedande åtgärder i linje med sina politiska prioriteringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att pilotprojekt och förberedande åtgärder som antas i budgeten genomförs fullt ut, i god tid och i samarbete med parlamentet, och att de ges större synlighet för att maximera deras genomslagskraft. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till parlamentets politiska och budgetmässiga prioriteringar, som anges i denna resolution, när den utarbetar budgetförslaget för 2022. Parlamentet är dock berett att på bästa sätt utnyttja befintlig flexibilitet och andra bestämmelser i förordningen om den fleråriga budgetramen och budgetförordningen, för att stärka centrala EU-program i 2022 års budget och på lämpligt sätt reagera på brådskande behov som uppstår i samband med bland annat den hälsokris som orsakats av covid-19, och återhämtningsprocessen. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på att instrumentet för krisstöd ska aktiveras i god tid och att särskilda instrument inom den fleråriga budgetramen, såsom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, ska utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd när så behövs. |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT C 444 I, 22.12.2020.

(4)  Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 december 2020 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027, Bilaga 2: Förklaringar. Antagna texter (P9_TA(2020)0357).

(5)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(6)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(7)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 23.

(8)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(9)  EUT L 93, 17.3.2021, s. 1.

(10)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 24.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(12)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 18.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (EUT L 295, 14.11.2019, s. 1).

---