# Euroopan unionin C 488/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 488 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta6. joulukuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 488

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta6. joulukuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | YHTEISET JULKILAUSUMAT |
| | Euroopan parlamenttiNeuvostoEuroopan komissio |
| 2021/C 488/01 | Lausunnot Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta | 1 |
| 2021/C 488/02 | Lausunnot Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/2116, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta | 3 |
| 2021/C 488/03 | Lausumat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/2117, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o 1151/2012, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (EU) N:o 251/2014 sekä unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 228/2013 muuttamisesta | 6 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

YHTEISET JULKILAUSUMAT

Euroopan parlamenttiNeuvostoEuroopan komissio

2021/C 488/01

Lausunnot Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta

1

2021/C 488/02

Lausunnot Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/2116, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta

3

2021/C 488/03

Lausumat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/2117, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o 1151/2012, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (EU) N:o 251/2014 sekä unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 228/2013 muuttamisesta

6

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

YHTEISET JULKILAUSUMAT

Euroopan parlamentti Neuvosto Euroopan komissio

| 6.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 488/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 488/1

---

Lausunnot Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (1)

(2021/C 488/01)

Neuvoston lausuma YMP:n yksinkertaistamisesta

Uuden täytäntöönpanomallin avulla noudattamiseen perustuva menojen tarkastaminen ja hyväksyminen olisi voitava korvata tuloksellisuuteen perustuvalla menojen tarkastamisella ja hyväksymisellä siten, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioille kuuluvien valvonta- ja seuraamusjärjestelmien suunnittelu jätetään kansalliselle tasolle.

Neuvosto pyytää, että komission tulevissa suuntaviivoissa annettavissa ohjeissa otetaan täysimääräisesti huomioon uuden täytäntöönpanomallin perusteet. Suuntaviivoissa ei saisi palauttaa käyttöön sellaisia säännösten noudattamisvaatimuksia, jotka eivät kuulu horisontaaliasetuksen 37 artiklassa määriteltyyn soveltamisalaan.

Niillä olisi erityisesti tarjottava paremmat puitteet menettelylle, jolla määritetään EU:n rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät nykyisen ohjelmasuunnittelun mukaisesti, ottaen huomioon rikkomisen luonne, jotta voidaan varmistaa, että kyseiset määrät ovat oikeassa suhteessa EU:lle aiheutuneen taloudellisen vahingon suuruuteen, erityisesti ehdollisuuteen liittyvien poikkeamien vaikutusten osalta. Tältä osin kehotamme selkeyttämään edelleen hallintojärjestelmien vakavien puutteiden määritelmää. Puutteita voidaan havaita, kun arvioidaan hallintoelinten toimintaa ja unionin perusvaatimuksia, raportointijärjestelmät mukaan luettuina. Tämä voidaan tehdä tarkastelemalla sisäisen valvonnan järjestelmää, sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen mukaan luettuna. Rahoitusoikaisut olisi rajoitettava tilanteisiin, joissa hallintojärjestelmissä havaitaan vakavia ja järjestelmällisiä puutteita. Rahoituksen ulkopuolelle jätettävä määrä olisi suhteutettava aiheettomasti maksettuun määrään tai hallinnollisiin seuraamuksiin, joita olisi sovellettu. Kiinteämääräisten oikaisujen käyttö olisi rajoitettava tapauksiin, joissa aiheettomasti maksettua määrää on mahdotonta laskea täsmällisesti.

Lisäksi suuntaviivoissa on rajoitettava todentamisviranomaisilta edellytettävät varmennukset hallintojärjestelmien arvioinnin osalta unionin sääntöjen hallinnointiin näissä järjestelmissä, ulottamatta niitä YMP:n strategiasuunnitelmissa vahvistettuihin yksittäisten tuensaajien tukikelpoisuusedellytyksiin.

Neuvosto pyytää komissiota varmistamaan ilmoitettujen tavoitteiden mukaisesti, että uusi täytäntöönpanomalli ei johda jäsenvaltioiden rasituksen merkittävään lisääntymiseen vaan pikemminkin yleiseen yksinkertaistamiseen ja takaa samalla unionin taloudellisten etujen suojaamisen erityisesti YMP:n strategiasuunnitelmien hyväksymismenettelyn ja horisontaaliasetuksen 59 artiklan täytäntöönpanon avulla. Neuvosto pyytää myös, ettei komissio kumoaisi uuden täytäntöönpanomallin käyttöönotosta saatavia hallinnollisia hyötyjä vaatimalla lisäraportointia seurantaa ja arviointia varten.

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma yhteisen maatalouspolitiikan yhteiskunnallisista näkökohdista

Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät komissiota toteuttamaan kahden vuoden kuluttua siitä, kun kaikki jäsenvaltiot ovat alkaneet soveltaa sosiaalista ehdollisuutta, tutkimuksen, jonka avulla seurataan mekanismin vaikutusta työntekijöiden oloihin ja seuraamusjärjestelmän toimintaan, ja esittämään tarvittaessa ehdotuksia YMP:n yhteiskunnallisten näkökohtien vahvistamiseksi.

Komissio arvioi vuoteen 2025 mennessä, voidaanko työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 492/2011 (2) 7 artiklan 1 kohta sisällyttää liitteeseen XX, ja esittää tarvittaessa asiaa koskevia ehdotuksia.

Komission lausuma Belgian mahdollisuudesta esittää kaksi YMP:n strategiasuunnitelmaa

Komissio vahvistaa hyväksyvänsä, että kun otetaan huomioon lainsäädäntövallan käyttäjien sopiman YMP:n strategiasuunnitelma-asetuksen 104 artiklan säännökset ja Belgian erityinen perustuslaillinen kehys, Belgia toimittaa YMP:n strategiasuunnitelman kunkin asianomaisen liittoyhteisön osalta. Tämä ei vaikuta YMP:n strategiasuunnitelma-asetuksen mukaisiin Belgian oikeudellisiin velvoitteisiin tai muuta niitä.

Euroopan parlamentin lausuma Eurooppa-neuvoston yhteisen maatalouspolitiikan lainsäädännöllisiin osiin liittyvästä roolista

Euroopan parlamentti pahoittelee sitä, että Eurooppa-neuvosto teki 21 päivänä heinäkuuta 2020 antamissaan päätelmissä päätöksiä yhteisen maatalouspolitiikan lainsäädännöllisistä osista, joista olisi pitänyt päättää tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen perussopimusten mukaisesti. Euroopan parlamentti ei pidä tällaisia yksipuolisia ennakkopäätöksiä hyväksyttävinä ja katsoo, että niillä puututaan Euroopan parlamentin oikeuksiin neuvoston kanssa tasavertaisesti toimivana toisena lainsäätäjänä.

Euroopan parlamentti pahoittelee, että neuvosto ei näin ollen ollut halukas aloittamaan mielekkäitä neuvotteluja Euroopan parlamentin kanssa näistä osista sillä perusteella, että niistä oli jo päätetty Eurooppa-neuvostossa.

Euroopan parlamentti toteaa erityisesti, että neuvosto ei aloittanut mielekkäitä neuvotteluja 17 artiklassa säädetyistä tukikattoa ja tuen asteittaista alentamista koskevista säännöksistä eikä 96 artiklassa säädetystä joustovarasta suorien tukien määrärahojen ja maaseuturahaston määrärahojen välillä, ja pitää kyseisiä artikloja koskevaa neuvottelutulosta epätyydyttävänä.

Euroopan parlamentti pitää neuvoston toimintatapaa erittäin valitettavana ja katsoo sen heikentävän tavallisen lainsäätämisjärjestyksen moitteetonta toimintaa. Siksi Euroopan parlamentti edellyttää, että tämä ei toistu missään tulevissa tavallisen lainsäätämisjärjestyksen yhteydessä käytävissä neuvotteluissa.

---

(1)  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 492/2011, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella (EUVL L 141, 27.5.2011, s. 1).

---

| 6.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 488/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 488/3

---

Lausunnot Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/2116, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta (1)

(2021/C 488/02)

Neuvoston lausuma YMP:n yksinkertaistamisesta

Uuden täytäntöönpanomallin avulla noudattamiseen perustuva menojen tarkastaminen ja hyväksyminen olisi voitava korvata tuloksellisuuteen perustuvalla menojen tarkastamisella ja hyväksymisellä siten, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioille kuuluvien valvonta- ja seuraamusjärjestelmien suunnittelu jätetään kansalliselle tasolle.

Neuvosto pyytää, että komission tulevissa suuntaviivoissa annettavissa ohjeissa otetaan täysimääräisesti huomioon uuden täytäntöönpanomallin perusteet. Suuntaviivoissa ei saisi palauttaa käyttöön sellaisia säännösten noudattamisvaatimuksia, jotka eivät kuulu horisontaaliasetuksen 37 artiklassa määriteltyyn soveltamisalaan.

Niillä olisi erityisesti tarjottava paremmat puitteet menettelylle, jolla määritetään EU:n rahoituksen ulkopuolelle jätettävät määrät nykyisen ohjelmasuunnittelun mukaisesti, ottaen huomioon rikkomisen luonne, jotta voidaan varmistaa, että kyseiset määrät ovat oikeassa suhteessa EU:lle aiheutuneen taloudellisen vahingon suuruuteen, erityisesti ehdollisuuteen liittyvien poikkeamien vaikutusten osalta. Tältä osin kehotamme selkeyttämään edelleen hallintojärjestelmien vakavien puutteiden määritelmää. Puutteita voidaan havaita, kun arvioidaan hallintoelinten toimintaa ja unionin perusvaatimuksia, raportointijärjestelmät mukaan luettuina. Tämä voidaan tehdä tarkastelemalla sisäisen valvonnan järjestelmää, sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen mukaan luettuna. Rahoitusoikaisut olisi rajoitettava tilanteisiin, joissa hallintojärjestelmissä havaitaan vakavia ja järjestelmällisiä puutteita. Rahoituksen ulkopuolelle jätettävä määrä olisi suhteutettava aiheettomasti maksettuun määrään tai hallinnollisiin seuraamuksiin, joita olisi sovellettu. Kiinteämääräisten oikaisujen käyttö olisi rajoitettava tapauksiin, joissa aiheettomasti maksettua määrää on mahdotonta laskea täsmällisesti.

Lisäksi suuntaviivoissa on rajoitettava todentamisviranomaisilta edellytettävät varmennukset hallintojärjestelmien arvioinnin osalta unionin sääntöjen hallinnointiin näissä järjestelmissä, ulottamatta niitä YMP:n strategiasuunnitelmissa vahvistettuihin yksittäisten tuensaajien tukikelpoisuusedellytyksiin.

Neuvosto pyytää komissiota varmistamaan ilmoitettujen tavoitteiden mukaisesti, että uusi täytäntöönpanomalli ei johda jäsenvaltioiden rasituksen merkittävään lisääntymiseen vaan pikemminkin yleiseen yksinkertaistamiseen ja takaa samalla unionin taloudellisten etujen suojaamisen erityisesti YMP:n strategiasuunnitelmien hyväksymismenettelyn ja horisontaaliasetuksen 59 artiklan täytäntöönpanon avulla. Neuvosto pyytää myös, ettei komissio kumoaisi uuden täytäntöönpanomallin käyttöönotosta saatavia hallinnollisia hyötyjä vaatimalla lisäraportointia seurantaa ja arviointia varten.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma lisätoimenpiteistä unionin talousarvion suojaamiseksi petoksilta ja sääntöjenvastaisuuksilta edellyttämällä yhteisen tiedonlouhintavälineen yleistä käyttöä yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä

Neuvosto ja Euroopan parlamentti sitoutuvat tarkastelemaan ehdotusta tiedonlouhintavälineen pakollisesta käytöstä jäsenvaltioissa komission esitettyä vuoteen 2025 mennessä kertomuksen, jossa arvioidaan yhteisen tiedonlouhintavälineen käyttöä ja yhteentoimivuutta, niin että jäsenvaltiot voisivat ottaa sen yleisesti käyttöön.

Komission lausuma todentamisviranomaisista yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä

Komissio panee merkille, että yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/2116 on lisätty uusi johdanto-osan 13 kappale, joka koskee nimettyjä todentamisviranomaisia koskevien tietojen toimittamista. Komissio vastaanottaa jäsenvaltioilta tiedot julkisten ja yksityisten todentamisviranomaisten nimeämisestä ja pitää niistä yllä ajantasaista rekisteriä seurantaa varten. Komissio muistuttaa sitoutuneensa toimittamaan parlamentille vuosittain luettelon nimetyistä todentamisviranomaisista.

Komission lausuma maaseuturahaston maksusitoumusten vapauttamisesta yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä

Komissio vahvistaa, että jos on olemassa riski maaseuturahaston sitoumusten vapauttamisesta, komission asiaankuuluvat yksiköt lähettävät jäsenvaltioiden viranomaisille kirjeen ja ilmoittavat asiasta riittävän ajoissa ennen määräaikaa, jona maksusitoumukset on määrä vapauttaa ilman eri toimenpiteitä. Kyseisen kirjeen tarkoituksena on edistää maaseuturahaston varojen käyttöä ja selvittää jäsenvaltioiden kanssa, mitä tätä varten voitaisiin tehdä.

Komissio pyrkii välttämään maksusitoumusten vapauttamista myös erityisolosuhteiden vallitessa. Tätä varten sovelletaan kaikilta osin yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 asiaankuuluvia sääntöjä, joilla keskeytetään maksusitoumusten vapauttamista koskevan määräajan kuluminen meneillään olevien oikeudellisten menettelyjen tai hallinnollisten muutoksenhakujen yhteydessä. Lisäksi noudatetaan kaikilta osin erityisesti sääntöä olla vapauttamatta maksusitoumuksia, jos talousarviositoumukset ovat jääneet käyttämättä sellaisen ylivoimaisen esteen vuoksi, joka vaikuttaa merkittävästi YMP:n strategiasuunnitelmien täytäntöönpanoon.

Komission lausuma valtuutusten yhdistämisestä yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä

Komissio muistuttaa sitoutuneensa noudattamaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehtyä toimielinten välistä sopimusta. Kyseisen sopimuksen 31 kohdassa todetaan, että valtuutukset voidaan yhdistää, jos yhteen säädökseen sisältyvien vähintään kahden valtuutuksen välillä on sisällöllinen yhteys ja komissio esittää tähän yhteyteen liittyvät objektiiviset perustelut. Delegoitujen säädösten valmistelun yhteydessä järjestettävien kuulemisten avulla voidaan myös saada selville, millä valtuutuksilla katsotaan olevan sisällöllinen yhteys.

Komission lausuma lisätoimenpiteistä EU:n talousarvion varojen suojaamiseksi petoksilta ja sääntöjenvastaisuuksilta edellyttämällä komission tarjoaman yhteisen tiedonlouhintavälineen pakollista käyttöä

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 30–33 kohdassa edellytetään, että komissio asettaa käyttöön integroidun ja yhteentoimivan tieto- ja seurantajärjestelmän, johon kuuluu yksittäinen tiedonlouhinta- ja riskienpisteytysväline, vaadittujen tietojen arviointia ja analysointia varten tarkoituksena ottaa se yleisesti käyttöön jäsenvaltioissa. Lisäksi kyseiset kolme toimielintä sopivat tekevänsä vilpittömästi yhteistyötä asiaan kuuluviin perussäädöksiin liittyvän lainsäädäntömenettelyn aikana sen varmistamiseksi, että Eurooppa-neuvoston heinäkuussa 2020 antamia päätelmiä noudatetaan tältä osin.

Komissio on tyytyväinen uusiin säännöksiin, joiden mukaan komission on asetettava saataville yhteinen tiedonlouhintaväline ja jotka koskevat ryhmien julkaisemista horisontaaliasetuksen artikloissa. Lainsäädäntövallan käyttäjien sopima YMP:aa koskeva lähestymistapa ei kuitenkaan vastaa asianmukaisesti haluttua tavoitetta ja toimielinten välisen sopimuksen henkeä. Komissio toteaa kuitenkin, että yhteisiä säännöksiä koskevasta asetuksesta aikaansaadun yhteisymmärryksen tapaan välineen käyttö jäsenvaltioissa ei ole pakollista. Sen vuoksi komissio katsoo lainsäädäntövallan käyttäjien yhteisiä säännöksiä koskevasta asetuksesta saavuttamasta sopimuksesta annetun komission lausuman mukaisesti, että lainsäädäntövallan käyttäjien 59 artiklan 2 kohdan (Unionin taloudellisten etujen suojaaminen) mukaisesti saavuttama yhteistä maatalouspolitiikkaa koskeva yhteisymmärrys yhteisen tiedonlouhintavälineen käytöstä ja 98 artiklassa (Avoimuus) tarkoitettujen ryhmiä koskevien tietojen keruu ja julkaiseminen ei paranna riittävästi unionin talousarvion suojaamista petoksilta ja sääntöjenvastaisuuksilta eikä takaa eturistiriitoja, sääntöjenvastaisuuksia, päällekkäistä rahoitusta ja varojen rikollista väärinkäyttöä koskevaa tehokasta valvontaa. Sen vuoksi komissio suhtautuu myönteisesti myös kolmen toimielimen yhteiseen lausumaan yhteisestä tiedonlouhintavälineestä.

Euroopan parlamentin ja komission yhteinen lausuma vuotuisesta tuloksellisuuden seurannasta yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä

Euroopan parlamentti ja komissio muistuttavat, että yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) vuosiksi 2023–2027 vahvistettava uusi täytäntöönpanomalli ja tuloksellisuuskehys huomioon ottaen vuotuiset tuloksellisuuskertomukset, vuotuinen seuranta ja joka toinen vuosi tehtävä tuloksellisuuden tarkastelu ovat erittäin tärkeitä YMP:n strategiasuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Tässä yhteydessä Euroopan parlamentti ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että komission on tarpeen raportoida vuosittain Euroopan parlamentille maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa vuotuisen tuloksellisuuden seurannan yhteydessä saavutetusta edistyksestä.

Euroopan parlamentin lausuma yhteisen maatalouspolitikan täytäntöönpanosta ja avoimuudesta

Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudessa oikeudellisessa kehyksessä jäsenvaltiot saavat enemmän joustovaraa kansallisten strategiasuunnitelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Tämä mahdollistaa mukauttamisen paikallisiin tarpeisiin samalla kun edelleen varmistetaan, että lopulliset tuensaajat noudattavat yleisiä tukikelpoisuusehtoja. Uuteen täytäntöönpanomalliin, jossa otetaan käyttöön tulos- ja suorituskykyperusteinen lähestymistapa, sisältyy myös unionin maatalousrahastovarojen hallinnointiin ja valvontaan liittyvän vastuun siirtäminen merkittävässä määrin unionin tasolta kansallisille hallinnoille.

Euroopan parlamentti katsoo, että lainsäätäjien välillä aikaansaatu toimielinten välinen sopimus sisältää tarvittavat suojatoimet, joilla ehkäistään komission hyväksymien jäsenvaltioiden kansallisten strategiasuunnitelmien asianmukaiseen täytäntöönpanoon liittyvät riskit. Euroopan parlamentti aikoo seurata tiiviisti sitä, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön komission hyväksymät kansalliset strategiasuunnitelmat, sekä hoitaa täysimääräisesti sille perussopimusten nojalla annetun ja YMP-asetuksissa määritellyn tehtävänsä komission työn valvojana.

Euroopan parlamentti katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/2116 varmistetaan unionin taloudellisten etujen tehokas suojaaminen muun muassa siten, että kerätään ja julkaistaan konserneista tietoja, joilla varmistetaan eturistiriitoja, sääntöjenvastaisuuksia, kaksinkertaiseen rahoitukseen liittyviä kysymyksiä ja varojen rikollista väärinkäyttöä koskevat tehokkaat tarkastukset. Ajatellen yhteisen tiedonlouhintavälineen käyttöä jäsenvaltioissa Euroopan parlamentti on tyytyväinen sitoumukseen tarkastella ehdotusta sen pakollisesta käytöstä kaikissa jäsenvaltioissa komission laadittua vuoteen 2025 mennessä kertomuksen, jossa arvioidaan sen käyttöä ja yhteentoimivuutta.

---

(1)  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187.

---

| 6.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 488/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 488/6

---

Lausumat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/2117 (1), annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o 1151/2012, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (EU) N:o 251/2014 sekä unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 228/2013 muuttamisesta

(2021/C 488/03)

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma EU:n terveys- ja ympäristönormien soveltamista unioniin tuotaviin maataloustuotteisiin koskevista proaktiivisista toimista monenvälisellä tasolla

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tunnustavat tarpeen yhtenäistää Euroopan unionissa maataloustuotteisiin sovellettavia terveys- ja ympäristönormeja ja unioniin tuotaviin maataloustuotteisiin sovellettavia vaatimuksia kansainvälisen kaupan sääntöjen mukaisesti. Euroopan unioni on jo vuosien ajan jatkuvasti tiukentanut normejaan reagoidakseen kestävän kehityksen ongelmiin, erityisesti ilmastonmuutokseen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymiseen, jotka ovat maailmanlaajuisia huolenaiheita, ja täyttääkseen kansalaiset odotukset laadukkaammista ja kestävämmin tuotetuista elintarvikkeista. Tavoitetta edistetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla ja sen alakohtaisilla strategioilla sekä Pellolta pöytään -strategiasta annetulla komission tiedonannolla, ja niiden vaikutuksesta EU:ssa sovellettavat vaatimukset tiukentuvat entisestään, tapauksittain myös tuontituotteiden kohdalla.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tunnustavat tarpeen toimia monenvälisellä tasolla proaktiivisesti sen eteen, että kansainvälisen kaupan sääntöjä täytäntöön pantaessa ja kehitettäessä asetetaan kunnianhimoisempia kansainvälisiä ympäristötavoitteita. Kuten komission tiedonannossa kauppapolitiikan uudelleentarkastelusta todetaan, Euroopan unioni voi tietyissä WTO:n säännöissä määritellyissä olosuhteissa edellyttää, että unioniin tuotavat maataloustuotteet täyttävät tietyt tuotantovaatimukset, jotta voidaan varmistaa maataloustuotteisiin Euroopan unionissa sovellettavien terveyttä, eläinten terveyttä ja ympäristöä koskevien normien tehokkuus ja edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta ja Pellolta pöytään -strategiasta annettujen tiedonantojen täysimääräistä toteuttamista. Euroopan unioni voi kansainvälisen kaupan markkinoidensa laajuuden ansiosta hyödyntää vipuvoimaansa terveys- ja ympäristönormien tiukentamiseksi maailmanlaajuisesti ja tällä tavoin edistää kansainvälisten ympäristötavoitteiden, kuten Pariisin sopimuksen tavoitteiden, saavuttamista.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio pitävät myönteisenä kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa esitettyä laajempaa lähestymistapaa, sillä monenvälisellä tasolla on pyrittävä aktiivisemmin käsittelemään keskeisiä kysymyksiä, kuten strategisia varastoja, etenkin koska ruoka on perushyödyke. Maailmanlaajuisen ruokaturvan parantaminen edellyttää maatalousmarkkinoiden epävakauden vähentämistä lisäämällä monenvälistä yhteistyötä niin, ettei siinä tyydytä vain vähentämään markkinoiden vääristymiä, mikä on välttämätöntä mutta ei riitä vakauttamaan kansainvälisiä markkinoita.

Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission yhteinen lausuma EU:n sokerialaan liittyvistä YMJ-säännöksistä

Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio ovat tietoisia sokerialan lokakuussa 2017 tapahtuneen sokerikiintiöiden poistamisen jälkeen kohtaamista vaikeuksista eli kansainvälisillä markkinoilla vallitsevasta epävakaudesta, paikallaan polkevasta kulutuksesta sekä sokerijuurikkaan ja sokerin tuotannon vähenemisestä. Tilanne aiheuttaa huolta EU:n sokerialalle.

Alan tämänhetkistä tilaa ja sen sopeutumisstrategioita arvioidaan perusteellisesti syksyllä 2021 valmistuvan tutkimuksen puitteissa. Tutkimuksessa analysoidaan sokerialaa varten käytettävissä olevia unionin ja kansallisia toimintapoliittisia välineitä sekä yksityisen sektorin ja julkisten laitosten roolia alan suuriin riskeihin vastaamisessa ja määritetään mahdollisia strategioita Euroopan sokerialan häiriönsietokyvyn parantamiseksi.

Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio tarkastelevat tutkimuksen yhteydessä tehtyjen keskeisten havaintojen ja päätelmien perusteella asianmukaisia politiikan kehittämismahdollisuuksia. Politiikan tuleva kehittäminen voisi kattaa kaikki asiaankuuluvat sääntely- ja muut aloitteet, jotka liittyvät markkina- ja kriisinhallintavälineisiin, markkinoiden avoimuuteen sokerialan toimitusketjussa, viljelijöiden ja sokerintuottajien välisiin sopimussuhteisiin, kansainväliseen kauppaan ja biotalouden kehittämiseen.

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma EU:n terveys- ja ympäristönormien soveltamisesta unioniin tuotaviin maataloustuotteisiin

Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät komissiota esittämään viimeistään kesäkuussa 2022 kertomuksen, jossa arvioidaan, onko perusteltua ja oikeudellisesti mahdollista soveltaa EU:n terveys- ja ympäristönormeja (eläinten hyvinvointia koskevat normit sekä prosessit ja tuotantomenetelmät mukaan lukien) unioniin tuotaviin maataloustuotteisiin ja maatalouselintarvikkeisiin, ja määritetään konkreettisia aloitteita, joilla varmistetaan niiden johdonmukaisempi soveltaminen WTO:n sääntöjen mukaisesti. Kertomuksen olisi katettava kaikki asiaankuuluvat julkisen politiikan alat, muun muassa yhteinen maatalouspolitiikka, terveys- ja elintarviketurvallisuuspolitiikka, ympäristöpolitiikka ja yhteinen kauppapolitiikka.

Komission lausuma tuonnissa sallittavien enimmäismäärien ja Codex-enimmäismäärien tarkistamisesta

Euroopan komissio varmistaa jatkossakin, että tuonnissa sallittavia enimmäismääriä ja Codex-enimmäismääriä (CXL-arvot) arvioidaan ja ne tarkistetaan sellaisten tehoaineiden osalta, joita EU ei (enää) hyväksy, jotta niiden jäämät elintarvikkeissa tai rehuissa eivät muodosta minkäänlaista riskiä kuluttajille. Tällainen arviointi ja tarkistus perustuu tehoaineista saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteelliseen arviointiin joko Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (3) mukaisissa menettelyissä ja siinä noudatetaan WTO:n sääntöjä. Nykyään huomioon otettavien, terveyttä ja hyvää maatalouskäytäntöä koskevien näkökohtien lisäksi komissio aikoo jatkossa ottaa WTO:n sääntöjen mukaisesti huomioon myös globaalit ympäristönäkökohdat arvioidessaan tuonnissa sallittavia enimmäismääriä koskevia hakemuksia tai tarkistaessaan sellaisten tehoaineiden tuonnissa sallittavia enimmäismääriä, joita EU ei enää hyväksy. Komission ehdotus kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevaksi oikeudelliseksi kehykseksi tulee olemaan ratkaiseva askel kohti näiden tavoitteiden täyttä saavuttamista, mikä on linjassa vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden kanssa.

Komission lausuma viinien ja maustettujen viinituotteiden ravintoarvo- ja ainesosamerkinnöistä

Komissio katsoo, että tuotteita, joiden alkoholipitoisuus on enintään 1,2 tilavuusprosenttia, olisi jatkossakin säänneltävä elintarviketietojen antamista kuluttajille koskevalla asetuksella. Se varaa itselleen oikeuden soveltaa viinien merkintöjä koskevaa oikeudellista kehystä valmisteilla olevassa aloitteessa, jossa on kyse alkoholijuomien merkitsemisestä EU:n syöväntorjuntasuunnitelman mukaisesti.

Komissio katsoo myös, että nykyistä viinien ja maustettujen viinituotteiden ainesosaluetteloa ja ravintoarvoilmoitusta koskevaa kompromissia ei voida pitää ennakkotapauksena myöhemmin esitettävälle säädösehdotukselle ja tuleville neuvotteluille. Se varaa itselleen oikeuden saattaa kaikkien viinien merkintävaatimukset vastaamaan EU:n syöväntorjuntasuunnitelmaa.

---

(1)  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 262.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009 , kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23 päivänä helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

---