# Uradni list C 501/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 501 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6413. december 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 501

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6413. december 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2021/C 501/01 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ključnih značilnostih evropskega modela športa | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2021/C 501/01

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ključnih značilnostih evropskega modela športa

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 501/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR) (
  1
  ) | 8 |
| 2021/C 501/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO) (
  1
  ) | 9 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 501/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR) (
  1
  )

1

8

2021/C 501/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO) (
  1
  )

1

9

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 501/04 | Menjalni tečaji eura — 10. december 2021 | 10 |
| 2021/C 501/05 | Letna posodobitev osebnih prejemkov in pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije ter korekcijskih koeficientov, ki se zanje uporabljajo, v letu 2021 | 11 |
| 2021/C 501/06 | Letna posodobitev ponderjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretjih državah | 17 |
| 2021/C 501/07 | Vmesna posodobitev ponderjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretjih državah | 21 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 501/04

Menjalni tečaji eura — 10. december 2021

10

2021/C 501/05

Letna posodobitev osebnih prejemkov in pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije ter korekcijskih koeficientov, ki se zanje uporabljajo, v letu 2021

11

2021/C 501/06

Letna posodobitev ponderjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretjih državah

17

2021/C 501/07

Vmesna posodobitev ponderjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretjih državah

21

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 501/08 | Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Indije in Turčije | 25 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 501/09 | Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 36 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2021/C 501/08

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Indije in Turčije

25

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 501/09

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 501/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 501/1

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ključnih značilnostih evropskega modela športa

(2021/C 501/01)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 1. | Glede na člen 6 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) je šport eno od področij, na katerih bi morali ukrepi na ravni EU podpirati, usklajevati in dopolnjevati ukrepe držav članic. |
| --- | --- |

1.

Glede na člen 6 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) je šport eno od področij, na katerih bi morali ukrepi na ravni EU podpirati, usklajevati in dopolnjevati ukrepe držav članic.

| 2. | V skladu s členom 165(1) PDEU „Unija prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge“. |
| --- | --- |

2.

V skladu s členom 165(1) PDEU „Unija prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge“.

| 3. | V skladu s členom 165(2) PDEU pa je med cilji dejavnosti Unije „razvijanje evropske razsežnosti v športu s spodbujanjem pravičnosti in odprtosti pri športnih tekmovanjih in sodelovanja med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in moralne integritete športnikov in športnic, zlasti najmlajših“. |
| --- | --- |

3.

V skladu s členom 165(2) PDEU pa je med cilji dejavnosti Unije „razvijanje evropske razsežnosti v športu s spodbujanjem pravičnosti in odprtosti pri športnih tekmovanjih in sodelovanja med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in moralne integritete športnikov in športnic, zlasti najmlajših“.

| 4. | V Sklepih Sveta o posledicah pandemije COVID-19 in okrevanju športnega sektorja so države članice pozvane, naj „promovirajo solidarnost med športnimi zvezami, klubi, organizacijami in športniki, da bi prispevali k trajnostnemu okrevanju in nadaljnjemu razvoju športnega sektorja, ter evropski model športa (1) priznajo kot tak primer, ki temelji na sistemu solidarnosti“. |
| --- | --- |

4.

V Sklepih Sveta o posledicah pandemije COVID-19 in okrevanju športnega sektorja so države članice pozvane, naj „promovirajo solidarnost med športnimi zvezami, klubi, organizacijami in športniki, da bi prispevali k trajnostnemu okrevanju in nadaljnjemu razvoju športnega sektorja, ter evropski model športa (1) priznajo kot tak primer, ki temelji na sistemu solidarnosti“.

| 5. | Evropski model športa je v delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje 2021–2024 naveden kot ena od ključnih tem prednostnega področja „varovanje integritete in vrednot v športu“. |
| --- | --- |

5.

Evropski model športa je v delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje 2021–2024 naveden kot ena od ključnih tem prednostnega področja „varovanje integritete in vrednot v športu“.

| 6. | V revidirani Evropski listini o športu, ki jo je Svet Evrope sprejel 13. oktobra 2021, so poudarjene skupne značilnosti okvira za evropski šport in njegovo organizacijo, ki ga športno gibanje razume kot evropski model športa. |
| --- | --- |

6.

V revidirani Evropski listini o športu, ki jo je Svet Evrope sprejel 13. oktobra 2021, so poudarjene skupne značilnosti okvira za evropski šport in njegovo organizacijo, ki ga športno gibanje razume kot evropski model športa.

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 7. | Organizacija športa v Evropi je osnovana na temeljni pravici do svobode združevanja. Temelji tudi na vrednotah, kot so solidarnost med različnimi ravnmi športa, predvsem med poklicnim in množičnim športom, pravičnost, integriteta, odprtost, enakost spolov in dobro upravljanje. |
| --- | --- |

7.

Organizacija športa v Evropi je osnovana na temeljni pravici do svobode združevanja. Temelji tudi na vrednotah, kot so solidarnost med različnimi ravnmi športa, predvsem med poklicnim in množičnim športom, pravičnost, integriteta, odprtost, enakost spolov in dobro upravljanje.

| 8. | Ključne značilnosti za večino organiziranega športa, ki temelji na vrednotah, v Evropi predstavljajo organizacijo športa na avtonomni, demokratični in teritorialni podlagi s piramidno strukturo, ki obsega vse ravni športa, od množičnega do poklicnega, ter zajema klubska in nacionalna moštvena tekmovanja in vključuje mehanizme za zagotavljanje finančne solidarnosti, pravičnosti in odprtosti na tekmovanjih, kot je na primer načelo napredovanja in nazadovanja. |
| --- | --- |

8.

Ključne značilnosti za večino organiziranega športa, ki temelji na vrednotah, v Evropi predstavljajo organizacijo športa na avtonomni, demokratični in teritorialni podlagi s piramidno strukturo, ki obsega vse ravni športa, od množičnega do poklicnega, ter zajema klubska in nacionalna moštvena tekmovanja in vključuje mehanizme za zagotavljanje finančne solidarnosti, pravičnosti in odprtosti na tekmovanjih, kot je na primer načelo napredovanja in nazadovanja.

| 9. | Organizirani šport, ki temelji na vrednotah, v Evropi je običajno strukturiran na nacionalni ravni in ga načeloma organizira športna zveza za posamezni šport, kar omogoča celovit pristop k pravilom, predpisom in standardom ter upoštevanje razporedov tekmovanj in kvalifikacij za tekmovanja. Te zveze so zavezane finančni solidarnosti med poklicnim in množičnim športom, najvišjim stopnjam dobrega upravljanja, temeljnim in človekovim pravicam, duševnemu in telesnemu zdravju ter varnosti športnikov, preprečevanju vseh oblik diskriminacije in spodbujanju integritete športa. |
| --- | --- |

9.

Organizirani šport, ki temelji na vrednotah, v Evropi je običajno strukturiran na nacionalni ravni in ga načeloma organizira športna zveza za posamezni šport, kar omogoča celovit pristop k pravilom, predpisom in standardom ter upoštevanje razporedov tekmovanj in kvalifikacij za tekmovanja. Te zveze so zavezane finančni solidarnosti med poklicnim in množičnim športom, najvišjim stopnjam dobrega upravljanja, temeljnim in človekovim pravicam, duševnemu in telesnemu zdravju ter varnosti športnikov, preprečevanju vseh oblik diskriminacije in spodbujanju integritete športa.

| 10. | Šport je tudi sam po sebi pomemben gospodarski sektor v Evropi, saj z novimi deležniki in pristopi v športu, kot so športna industrija, sponzorji, mediji, pomembne prireditve, nove vrste športa, vloga športnikov itd., prispeva h gospodarski rasti ter priložnostih za razvoj in zaposlovanje (2). Te nove deležnike in pristope bi bilo treba upoštevati tudi pri nadaljnjem razvoju športa v Evropi. |
| --- | --- |

10.

Šport je tudi sam po sebi pomemben gospodarski sektor v Evropi, saj z novimi deležniki in pristopi v športu, kot so športna industrija, sponzorji, mediji, pomembne prireditve, nove vrste športa, vloga športnikov itd., prispeva h gospodarski rasti ter priložnostih za razvoj in zaposlovanje (2). Te nove deležnike in pristope bi bilo treba upoštevati tudi pri nadaljnjem razvoju športa v Evropi.

OB POUDARJANJU NASLEDNJEGA:

| 11. | Športne zveze bi morale imeti osrednjo vlogo pri nadzoru organizacije in delovanja športa, ki ga pokrivajo, ter demokratično, uravnoteženo in povezano usklajevati interese športnikov, klubov in lig, navijačev in deležnikov ter drugih športnih organizacij, da bi vsi prispevali k zdravemu razvoju športa. |
| --- | --- |

11.

Športne zveze bi morale imeti osrednjo vlogo pri nadzoru organizacije in delovanja športa, ki ga pokrivajo, ter demokratično, uravnoteženo in povezano usklajevati interese športnikov, klubov in lig, navijačev in deležnikov ter drugih športnih organizacij, da bi vsi prispevali k zdravemu razvoju športa.

| 12. | Mehanizmi za zaščito pravic in odgovornosti športnikov, kot so nediskriminacija, dostop do informacij, zastopanje v športnih organizacijah, zasebnost in pošteno sojenje, ter uporaba teh mehanizmov s strani športnikov so bistveni za spoštovanje načel dobrega upravljanja v organiziranem športu, ki temelji na vrednotah, kjer je treba športnikom prisluhniti in jih upoštevati. |
| --- | --- |

12.

Mehanizmi za zaščito pravic in odgovornosti športnikov, kot so nediskriminacija, dostop do informacij, zastopanje v športnih organizacijah, zasebnost in pošteno sojenje, ter uporaba teh mehanizmov s strani športnikov so bistveni za spoštovanje načel dobrega upravljanja v organiziranem športu, ki temelji na vrednotah, kjer je treba športnikom prisluhniti in jih upoštevati.

| 13. | Finančna solidarnost je v organiziranem športu, ki temelji na vrednotah, ena od ključnih značilnosti. Pripomore lahko k vzpostavitvi, ohranjanju in krepitvi povezave med poklicnim in množičnim športom, sofinanciranju tržno manj privlačnih tekmovanj ter usposabljanju prostovoljcev, športnikov, trenerjev, uradnikov itd. Poleg tega bi bilo treba podpirati tudi dejavnosti, ki spodbujajo spoštovanje vrednot v športu, kot so temeljne in človekove pravice, demokracija, solidarnost, socialna vključenost, enakost spolov, razvoj mladih, otrokove pravice in izobraževanje prek športa. |
| --- | --- |

13.

Finančna solidarnost je v organiziranem športu, ki temelji na vrednotah, ena od ključnih značilnosti. Pripomore lahko k vzpostavitvi, ohranjanju in krepitvi povezave med poklicnim in množičnim športom, sofinanciranju tržno manj privlačnih tekmovanj ter usposabljanju prostovoljcev, športnikov, trenerjev, uradnikov itd. Poleg tega bi bilo treba podpirati tudi dejavnosti, ki spodbujajo spoštovanje vrednot v športu, kot so temeljne in človekove pravice, demokracija, solidarnost, socialna vključenost, enakost spolov, razvoj mladih, otrokove pravice in izobraževanje prek športa.

| 14. | Organizirani šport v Evropi se sooča z notranjimi in zunanjimi grožnjami, kot so slabo upravljanje, korupcija, prirejanje športnih rezultatov, finančna nestabilnost, kršitve človekovih pravic, doping, rasizem, nasilje, neenakost spolov, vse večja komercializacija in težnja po nakupu in ne usposabljanju mladih športnikov. Vse to zahteva odziv, v tesnem sodelovanju z ustreznimi organi in organizacijami, s katerim bi morali zaščititi vrednote in integriteto športa, spodbujati dobro upravljanje in zagotoviti pozitivno prihodnost športa. |
| --- | --- |

14.

Organizirani šport v Evropi se sooča z notranjimi in zunanjimi grožnjami, kot so slabo upravljanje, korupcija, prirejanje športnih rezultatov, finančna nestabilnost, kršitve človekovih pravic, doping, rasizem, nasilje, neenakost spolov, vse večja komercializacija in težnja po nakupu in ne usposabljanju mladih športnikov. Vse to zahteva odziv, v tesnem sodelovanju z ustreznimi organi in organizacijami, s katerim bi morali zaščititi vrednote in integriteto športa, spodbujati dobro upravljanje in zagotoviti pozitivno prihodnost športa.

| 15. | Dobro upravljanje v športu je predpogoj za avtonomijo in samoregulacijo športnih organizacij in zvez v skladu z načeli demokracije, preglednosti, integritete, solidarnosti, enakosti spolov, odprtosti, odgovornosti in družbene odgovornosti. Pomembno je, da športne organizacije in zveze ohranjajo in po možnosti zvišajo svoje standarde dobrega upravljanja, tako da prisluhnejo športnikom in navijačem. |
| --- | --- |

15.

Dobro upravljanje v športu je predpogoj za avtonomijo in samoregulacijo športnih organizacij in zvez v skladu z načeli demokracije, preglednosti, integritete, solidarnosti, enakosti spolov, odprtosti, odgovornosti in družbene odgovornosti. Pomembno je, da športne organizacije in zveze ohranjajo in po možnosti zvišajo svoje standarde dobrega upravljanja, tako da prisluhnejo športnikom in navijačem.

| 16. | Za dolgoročno sposobnost preživetja športa je bistveno ohraniti in po potrebi okrepiti kompetitivno ravnovesje, da se prepreči nepoštena prednost. Razmisliti bi bilo treba o širokem naboru ukrepov, ki obravnavajo tako kratkoročne potrebe kot dolgoročni razvoj, da bi spodbudili poštena, konkurenčna in uravnotežena športna tekmovanja. |
| --- | --- |

16.

Za dolgoročno sposobnost preživetja športa je bistveno ohraniti in po potrebi okrepiti kompetitivno ravnovesje, da se prepreči nepoštena prednost. Razmisliti bi bilo treba o širokem naboru ukrepov, ki obravnavajo tako kratkoročne potrebe kot dolgoročni razvoj, da bi spodbudili poštena, konkurenčna in uravnotežena športna tekmovanja.

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 17. | Nacionalna moštvena tekmovanja so sestavni del organiziranega športa v Evropi (3). Imajo bistveno vlogo ne le pri krepitvi nacionalne identitete in spodbujanju mladih športnikov, da pri športnih rezultatih dosežejo svoj največji potencial, temveč tudi pri promociji solidarnosti z množičnim športom in dajanju vzornikov za mlajše generacije. |
| --- | --- |

17.

Nacionalna moštvena tekmovanja so sestavni del organiziranega športa v Evropi (3). Imajo bistveno vlogo ne le pri krepitvi nacionalne identitete in spodbujanju mladih športnikov, da pri športnih rezultatih dosežejo svoj največji potencial, temveč tudi pri promociji solidarnosti z množičnim športom in dajanju vzornikov za mlajše generacije.

| 18. | Športne organizacije vseh vrst in na vseh ravneh se zavežejo k razvoju kulture preglednosti in vzpostavijo postopke na podlagi načel dobrega upravljanja, ki zagotavljajo neoporečno upravljanje njihovih finančnih sredstev, strog nadzor za preprečevanje navzkrižja interesov in korupcije ter omejene mandate izvoljenih predstavnikov. |
| --- | --- |

18.

Športne organizacije vseh vrst in na vseh ravneh se zavežejo k razvoju kulture preglednosti in vzpostavijo postopke na podlagi načel dobrega upravljanja, ki zagotavljajo neoporečno upravljanje njihovih finančnih sredstev, strog nadzor za preprečevanje navzkrižja interesov in korupcije ter omejene mandate izvoljenih predstavnikov.

| 19. | Zaradi vse večje komercializacije poklicnega športa je šport še bolj v dobiček usmerjena dejavnost, gonilo česar je predvsem vrednost pravic za prenose športnih dogodkov. Čeprav razvoj komercialne razsežnosti športa prispeva k ustvarjanju finančnih sredstev za večje število športnikov, prinaša tudi tveganja za vrednote športa. |
| --- | --- |

19.

Zaradi vse večje komercializacije poklicnega športa je šport še bolj v dobiček usmerjena dejavnost, gonilo česar je predvsem vrednost pravic za prenose športnih dogodkov. Čeprav razvoj komercialne razsežnosti športa prispeva k ustvarjanju finančnih sredstev za večje število športnikov, prinaša tudi tveganja za vrednote športa.

| 20. | V času, ko modernizacija športa prinaša nove finančne priložnosti gospodarskega potenciala športa, je nadvse pomembno, da organizirani šport, ki temelji na vrednotah, ohranja integriteto športa, upošteva načela dobrega upravljanja, spoštuje nacionalno pravo, pravo EU in mednarodno pravo ter ohranja enake konkurenčne pogoje, potrebne za učinkovito spoštovanje vrednot solidarnosti vseh akterjev. |
| --- | --- |

20.

V času, ko modernizacija športa prinaša nove finančne priložnosti gospodarskega potenciala športa, je nadvse pomembno, da organizirani šport, ki temelji na vrednotah, ohranja integriteto športa, upošteva načela dobrega upravljanja, spoštuje nacionalno pravo, pravo EU in mednarodno pravo ter ohranja enake konkurenčne pogoje, potrebne za učinkovito spoštovanje vrednot solidarnosti vseh akterjev.

| 21. | Nekatere vrednote in tradicije evropskega športa pozitivno vplivajo na družbo in bi jih bilo treba spodbujati ob poudarjanju raznolikosti in kompleksnosti evropskih športnih struktur. V tej resoluciji so izpostavljene ključne značilnosti evropskega modela športa, pri čemer je poudarek predvsem na organiziranem športu, ki temelji na vrednotah. |
| --- | --- |

21.

Nekatere vrednote in tradicije evropskega športa pozitivno vplivajo na družbo in bi jih bilo treba spodbujati ob poudarjanju raznolikosti in kompleksnosti evropskih športnih struktur. V tej resoluciji so izpostavljene ključne značilnosti evropskega modela športa, pri čemer je poudarek predvsem na organiziranem športu, ki temelji na vrednotah.

POZIVAMO DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH:

| 22. | V skladu z ustreznimi določbami prava EU podpre ključne značilnosti evropskega modela športa, kot so svoboda združevanja, piramidna struktura, odprt sistem napredovanja in nazadovanja, množični pristop in solidarnost, vloga pri oblikovanju nacionalne identitete, oblikovanje skupnosti in strukture, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, ter družbene, izobraževalne, kulturne in zdravstvene funkcije evropskega modela športa. |
| --- | --- |

22.

V skladu z ustreznimi določbami prava EU podpre ključne značilnosti evropskega modela športa, kot so svoboda združevanja, piramidna struktura, odprt sistem napredovanja in nazadovanja, množični pristop in solidarnost, vloga pri oblikovanju nacionalne identitete, oblikovanje skupnosti in strukture, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, ter družbene, izobraževalne, kulturne in zdravstvene funkcije evropskega modela športa.

| 23. | Nadalje preuči in nadaljuje sedanje razprave z vsemi deležniki s področja športa o ključnih značilnostih evropskega modela športa ter prizna raznolikost pristopov in novega razvoja v različnih vrstah športa v skladu z organiziranim športom, ki temelji na vrednotah, na primer prek strukturiranega dialoga EU o športu. |
| --- | --- |

23.

Nadalje preuči in nadaljuje sedanje razprave z vsemi deležniki s področja športa o ključnih značilnostih evropskega modela športa ter prizna raznolikost pristopov in novega razvoja v različnih vrstah športa v skladu z organiziranim športom, ki temelji na vrednotah, na primer prek strukturiranega dialoga EU o športu.

| 24. | Spodbujajo vrednote v športu in športnih organizacijah, ki so v skladu z načeli demokracije, preglednosti, integritete, solidarnosti, enakosti spolov, odprtosti, odgovornosti, dostopnosti in družbene odgovornosti ter spoštujejo temeljne in človekove pravice. |
| --- | --- |

24.

Spodbujajo vrednote v športu in športnih organizacijah, ki so v skladu z načeli demokracije, preglednosti, integritete, solidarnosti, enakosti spolov, odprtosti, odgovornosti, dostopnosti in družbene odgovornosti ter spoštujejo temeljne in človekove pravice.

| 25. | Priznajo in ohranijo posebno naravo športa in njegovih struktur, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, ter avtonomijo športnih vodstvenih organov pri organizaciji športa, za katerega so odgovorni, ob spoštovanju nacionalnega in mednarodnega prava ter prava EU. |
| --- | --- |

25.

Priznajo in ohranijo posebno naravo športa in njegovih struktur, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, ter avtonomijo športnih vodstvenih organov pri organizaciji športa, za katerega so odgovorni, ob spoštovanju nacionalnega in mednarodnega prava ter prava EU.

| 26. | Priznajo prispevek prostovoljcev, množičnih športnih klubov, družin in lokalnih skupnosti na področju športa ter jih po potrebi podprejo. |
| --- | --- |

26.

Priznajo prispevek prostovoljcev, množičnih športnih klubov, družin in lokalnih skupnosti na področju športa ter jih po potrebi podprejo.

| 27. | Okrepijo politike za spodbujanje usposabljanja in izobraževanja športnikov ter športnega osebja, saj prispevajo k spodbujanju socialnih, izobraževalnih, ekonomskih in širših interesov športa. |
| --- | --- |

27.

Okrepijo politike za spodbujanje usposabljanja in izobraževanja športnikov ter športnega osebja, saj prispevajo k spodbujanju socialnih, izobraževalnih, ekonomskih in širših interesov športa.

| 28. | Opozorijo na posledice, ki bi jih lahko imela zaprta športna tekmovanja na organizirani šport v Evropi, kot so temeljne spremembe postopkov športnih kvalifikacij, ki običajno temeljijo na športnih dosežkih. |
| --- | --- |

28.

Opozorijo na posledice, ki bi jih lahko imela zaprta športna tekmovanja na organizirani šport v Evropi, kot so temeljne spremembe postopkov športnih kvalifikacij, ki običajno temeljijo na športnih dosežkih.

| 29. | Vključijo evropska vprašanja na področju športa v razprave v okviru Konference o prihodnosti Evrope. |
| --- | --- |

29.

Vključijo evropska vprašanja na področju športa v razprave v okviru Konference o prihodnosti Evrope.

POZIVAMO EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 30. | V skladu z ustreznimi določbami prava EU podpre ključne značilnosti evropskega modela športa, kot so svoboda združevanja, piramidna struktura, odprt sistem napredovanja in nazadovanja, množični pristop in solidarnost, vloga pri oblikovanju nacionalne identitete, oblikovanje skupnosti in strukture, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, ter družbene, izobraževalne, kulturne in zdravstvene funkcije evropskega modela športa. |
| --- | --- |

30.

V skladu z ustreznimi določbami prava EU podpre ključne značilnosti evropskega modela športa, kot so svoboda združevanja, piramidna struktura, odprt sistem napredovanja in nazadovanja, množični pristop in solidarnost, vloga pri oblikovanju nacionalne identitete, oblikovanje skupnosti in strukture, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, ter družbene, izobraževalne, kulturne in zdravstvene funkcije evropskega modela športa.

| 31. | Nadalje preuči in nadaljuje sedanje razprave z vsemi deležniki s področja športa o ključnih značilnostih evropskega modela športa ter prizna raznolikosti pristopov in novega razvoja v različnih vrstah športa v skladu z organiziranim športom, ki temelji na vrednotah, na primer prek študije Komisije o evropskem modelu športa, strukturiranem dialogu EU o športu itd. |
| --- | --- |

31.

Nadalje preuči in nadaljuje sedanje razprave z vsemi deležniki s področja športa o ključnih značilnostih evropskega modela športa ter prizna raznolikosti pristopov in novega razvoja v različnih vrstah športa v skladu z organiziranim športom, ki temelji na vrednotah, na primer prek študije Komisije o evropskem modelu športa, strukturiranem dialogu EU o športu itd.

| 32. | V okviru svojih pristojnosti na podlagi prava EU in mednarodnega prava podpre vlogo športa in njegovo izobraževalno razsežnost, na primer dvojne poklicne poti športnikov, in njuno trajnostno združevanje. |
| --- | --- |

32.

V okviru svojih pristojnosti na podlagi prava EU in mednarodnega prava podpre vlogo športa in njegovo izobraževalno razsežnost, na primer dvojne poklicne poti športnikov, in njuno trajnostno združevanje.

| 33. | Še naprej priznava in praktično uveljavlja posebno naravo športa in njegovih struktur, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, pri čemer bi bilo treba delovati z visoko stopnjo dobrega upravljanja, preglednosti, odgovornosti, družbene odgovornosti, vključevanja, integritete, demokracije, samoregulacije ter spoštovanja temeljnih in človekovih pravic. |
| --- | --- |

33.

Še naprej priznava in praktično uveljavlja posebno naravo športa in njegovih struktur, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, pri čemer bi bilo treba delovati z visoko stopnjo dobrega upravljanja, preglednosti, odgovornosti, družbene odgovornosti, vključevanja, integritete, demokracije, samoregulacije ter spoštovanja temeljnih in človekovih pravic.

| 34. | V okviru svojih pristojnosti spodbuja sodelovanje in strukturiran dialog s športnim gibanjem, športnimi skupinami, komercialnimi organizatorji in drugimi ustreznimi deležniki, pri tem pa upošteva posebno naravo športa. |
| --- | --- |

34.

V okviru svojih pristojnosti spodbuja sodelovanje in strukturiran dialog s športnim gibanjem, športnimi skupinami, komercialnimi organizatorji in drugimi ustreznimi deležniki, pri tem pa upošteva posebno naravo športa.

| 35. | Opozori na posledice, ki bi jih lahko imela zaprta športna tekmovanja na organizirani šport v Evropi, kar zadeva pravičnost in odprtost športnih tekmovanj, strukturirano prostovoljno udejstvovanje ter družbeno in vzgojno vlogo. |
| --- | --- |

35.

Opozori na posledice, ki bi jih lahko imela zaprta športna tekmovanja na organizirani šport v Evropi, kar zadeva pravičnost in odprtost športnih tekmovanj, strukturirano prostovoljno udejstvovanje ter družbeno in vzgojno vlogo.

| 36. | Vključi evropska vprašanja na področju športa v razprave v okviru Konference o prihodnosti Evrope. |
| --- | --- |

36.

Vključi evropska vprašanja na področju športa v razprave v okviru Konference o prihodnosti Evrope.

POZIVAMO ŠPORTNO GIBANJE, NAJ OB UPOŠTEVANJU AVTONOMIJE ŠPORTNIH ORGANIZACIJ:

| 37. | V skladu z ustreznimi določbami prava EU podpre ključne značilnosti evropskega modela športa, kot so svoboda združevanja, piramidna struktura, odprt sistem napredovanja in nazadovanja, množični pristop in solidarnost, vloga pri oblikovanju nacionalne identitete, oblikovanje skupnosti in strukture, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, ter družbene, izobraževalne, kulturne in zdravstvene funkcije evropskega modela športa. |
| --- | --- |

37.

V skladu z ustreznimi določbami prava EU podpre ključne značilnosti evropskega modela športa, kot so svoboda združevanja, piramidna struktura, odprt sistem napredovanja in nazadovanja, množični pristop in solidarnost, vloga pri oblikovanju nacionalne identitete, oblikovanje skupnosti in strukture, ki temeljijo na prostovoljnem udejstvovanju, ter družbene, izobraževalne, kulturne in zdravstvene funkcije evropskega modela športa.

| 38. | Nadalje preuči in nadaljuje sedanje razprave z vsemi deležniki s področja športa o ključnih značilnostih evropskega modela športa ter prizna raznolikost pristopov in novega razvoja v različnih vrstah športa v skladu z organiziranim športom, ki temelji na vrednotah, na primer prek strukturiranega dialoga EU o športu. |
| --- | --- |

38.

Nadalje preuči in nadaljuje sedanje razprave z vsemi deležniki s področja športa o ključnih značilnostih evropskega modela športa ter prizna raznolikost pristopov in novega razvoja v različnih vrstah športa v skladu z organiziranim športom, ki temelji na vrednotah, na primer prek strukturiranega dialoga EU o športu.

| 39. | Spodbuja solidarnost med športnimi organizacijami na vseh ravneh in s tem prispeva k okrevanju po pandemiji COVID-19, trajnosti in nadaljnjemu razvoju športnega sektorja. |
| --- | --- |

39.

Spodbuja solidarnost med športnimi organizacijami na vseh ravneh in s tem prispeva k okrevanju po pandemiji COVID-19, trajnosti in nadaljnjemu razvoju športnega sektorja.

| 40. | Spoštuje in usklajuje zahteve razporeda mednarodnih športnih tekmovanj in sodeluje v solidarnostnih programih. |
| --- | --- |

40.

Spoštuje in usklajuje zahteve razporeda mednarodnih športnih tekmovanj in sodeluje v solidarnostnih programih.

| 41. | Se zaveže finančni solidarnosti med poklicnim in množičnim športom ter najvišjim ravnem dobrega upravljanja, standardom varnosti in integritete športnikov, osebja, uradnikov in gledalcev. |
| --- | --- |

41.

Se zaveže finančni solidarnosti med poklicnim in množičnim športom ter najvišjim ravnem dobrega upravljanja, standardom varnosti in integritete športnikov, osebja, uradnikov in gledalcev.

| 42. | Sodeluje z vsemi deležniki, predvsem z vodstvenimi organi na področju športa, da se ohrani in okrepi spoštovanje temeljnih in človekovih pravic, posebej pravic športnikov v vseh dejavnostih, povezanih s športom, ter zdravje športnikov zaradi vse večjega števila športnih tekmovanj, pa tudi enakost spolov in socialna vključenost, in sicer z izogibanjem vsem oblikam diskriminacije. |
| --- | --- |

42.

Sodeluje z vsemi deležniki, predvsem z vodstvenimi organi na področju športa, da se ohrani in okrepi spoštovanje temeljnih in človekovih pravic, posebej pravic športnikov v vseh dejavnostih, povezanih s športom, ter zdravje športnikov zaradi vse večjega števila športnih tekmovanj, pa tudi enakost spolov in socialna vključenost, in sicer z izogibanjem vsem oblikam diskriminacije.

| 43. | Zagotovi, da se vzpostavijo učinkoviti notranji in zunanji mehanizmi za zagotavljanje skladnosti z načeli dobrega upravljanja ter spoštovanja temeljnih in človekovih pravic ter ustreznih mehanizmov spremljanja, poročanja in sankcij. |
| --- | --- |

43.

Zagotovi, da se vzpostavijo učinkoviti notranji in zunanji mehanizmi za zagotavljanje skladnosti z načeli dobrega upravljanja ter spoštovanja temeljnih in človekovih pravic ter ustreznih mehanizmov spremljanja, poročanja in sankcij.

| 44. | Zagotovi organizacijo vrhunskih in profesionalnih športnih tekmovanj v skladu z načelom odprtosti športnih tekmovanj, pri čemer je treba dati prednost športnim dosežkom. |
| --- | --- |

44.

Zagotovi organizacijo vrhunskih in profesionalnih športnih tekmovanj v skladu z načelom odprtosti športnih tekmovanj, pri čemer je treba dati prednost športnim dosežkom.

| 45. | Sodeluje z izobraževalnimi zavodi, da bi v praksi uresničili trajnostno združevanje športa in izobraževanja za celovit razvoj, dobro počutje in integriteto športnikov. |
| --- | --- |

45.

Sodeluje z izobraževalnimi zavodi, da bi v praksi uresničili trajnostno združevanje športa in izobraževanja za celovit razvoj, dobro počutje in integriteto športnikov.

| 46. | Spodbuja in olajšuje dostop mladih športnikov in premalo zastopanih skupin, da lahko sodelujejo pri odločanju v športu in so vključeni vanj, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

46.

Spodbuja in olajšuje dostop mladih športnikov in premalo zastopanih skupin, da lahko sodelujejo pri odločanju v športu in so vključeni vanj, kjer je to ustrezno.

| 47. | Razvije mehanizme za zaščito pravic in odgovornosti športnikov, kot so nediskriminacija, dostop do informacij, zastopanje v športnih organizacijah, zasebnost in pošteno sojenje, ter spodbuja športnike k uporabi teh mehanizmov. |
| --- | --- |

47.

Razvije mehanizme za zaščito pravic in odgovornosti športnikov, kot so nediskriminacija, dostop do informacij, zastopanje v športnih organizacijah, zasebnost in pošteno sojenje, ter spodbuja športnike k uporabi teh mehanizmov.

| 48. | Spoštuje temeljne in človekove pravice ter v zvezi s tem sprejema odgovorne odločitve o gostiteljih večjih športnih dogodkov v Evropski uniji in zunaj nje (4). |
| --- | --- |

48.

Spoštuje temeljne in človekove pravice ter v zvezi s tem sprejema odgovorne odločitve o gostiteljih večjih športnih dogodkov v Evropski uniji in zunaj nje (4).

---

(1)  ‚Zaradi raznolikosti evropskih športnih struktur za evropski model športa ni skupne opredelitve, vendar je prepoznaven na podlagi nekaterih ključnih značilnosti. To so med drugim piramidna struktura, odprt sistem napredovanja in nazadovanja, množični pristop in solidarnost, vloga, ki jo ima v nacionalni identiteti, strukture, ki temeljijo na prostovoljni dejavnosti, ter njegova družbena in vzgojna vloga.‘

(2)  Evropska komisija, raziskovalno poročilo, Študija o ekonomskem učinku športa prek športnih satelitskih računov, april 2018.

(3)  Glej na primer Tsjalle van der Burg: Konkurenčno pravo EU, nogomet in nacionalni trgi, raziskovalni članek, 30. december 2020 (ni preveden v slovenščino).

(4)  Na podlagi pisma, ki ga je 27. januarja 2021 podpisalo 27 ministrov, pristojnih za šport, in je bilo poslano komisarki Mariji Gabriel.

---

PRILOGA I

Opredelitev

V tej resoluciji se uporablja naslednja opredelitev:

Organizirani šport, ki temelji na vrednotah, v Evropi

Bistvo organiziranega športa, ki temelji na vrednotah, so svoboda združevanja in vrednote, kot so dobro upravljanje, varnost, integriteta, solidarnost, vključno s finančno solidarnostjo, zdravje in varnost športnikov, spoštovanje temeljnih in človekovih pravic ter enakost spolov, pa tudi prostovoljno udejstvovanje. Organizirani šport, ki temelji na vrednotah, je običajno strukturiran na nacionalni ravni in ga načeloma organizira športna zveza za posamezni šport, kar omogoča celovit pristop k pravilom, predpisom in standardom ter upoštevanje razporedov tekmovanj in kvalifikacij za tekmovanja.

---

PRILOGA II

Politično ozadje

| 1. | Svet Evrope, Priporočilo CM/Rec(2021)5 Odbora ministrov državam članicam o revidirani Evropski listini o športu, sprejeto 13. oktobra 2021. |
| --- | --- |

1.

Svet Evrope, Priporočilo CM/Rec(2021)5 Odbora ministrov državam članicam o revidirani Evropski listini o športu, sprejeto 13. oktobra 2021.

| 2. | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (2020/2864(RSP)). |
| --- | --- |

2.

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (2020/2864(RSP)).

| 3. | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. januar 2021–30. junij 2024), 2020/C 419/01. |
| --- | --- |

3.

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. januar 2021–30. junij 2024), 2020/C 419/01.

| 4. | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja, 2020/C 214 I/01. |
| --- | --- |

4.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja, 2020/C 214 I/01.

| 5. | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi vloge trenerjev z izboljšanjem možnosti za pridobivanje znanj in spretnosti ter kompetenc, 2020/C 196/01. |
| --- | --- |

5.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi vloge trenerjev z izboljšanjem možnosti za pridobivanje znanj in spretnosti ter kompetenc, 2020/C 196/01.

| 6. | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2012 o evropski razsežnosti v športu (2011/2087(INI)). |
| --- | --- |

6.

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2012 o evropski razsežnosti v športu (2011/2087(INI)).

| 7. | Sporočilo Evropske komisije z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu, COM/2011/0012 final. |
| --- | --- |

7.

Sporočilo Evropske komisije z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu, COM/2011/0012 final.

| 8. | Evropski svet, Nica, 7.–10. december 2000, Sklepi predsedstva: Priloga IV – Izjava o posebnostih športa in njegovi družbeni vlogi v Evropi, ki jo je treba upoštevati pri izvajanju skupnih politik. |
| --- | --- |

8.

Evropski svet, Nica, 7.–10. december 2000, Sklepi predsedstva: Priloga IV – Izjava o posebnostih športa in njegovi družbeni vlogi v Evropi, ki jo je treba upoštevati pri izvajanju skupnih politik.

| 9. | Izjava Evropskega sveta o športu – sklepi predsedstva 2008, 17271/1/08 REV 1. |
| --- | --- |

9.

Izjava Evropskega sveta o športu – sklepi predsedstva 2008, 17271/1/08 REV 1.

| 10. | Resolucija parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1602 (2008): Potreba po ohranitvi evropskega modela športa (ni prevedena v slovenščino). |
| --- | --- |

10.

Resolucija parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1602 (2008): Potreba po ohranitvi evropskega modela športa (ni prevedena v slovenščino).

| 11. | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o Beli knjigi o športu (2007/2261(INI)). |
| --- | --- |

11.

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o Beli knjigi o športu (2007/2261(INI)).

| 12. | Bela knjiga Evropske komisije o športu {SEC (2007) 932} {SEC (2007) 934} {SEC (2007) 935} {SEC (2007) 936}. |
| --- | --- |

12.

Bela knjiga Evropske komisije o športu {SEC (2007) 932} {SEC (2007) 934} {SEC (2007) 935} {SEC (2007) 936}.

| 13. | Mnenje Odbora regij o evropskem modelu športa (1999/C 374/14) (ni prevedeno v slovenščino). |
| --- | --- |

13.

Mnenje Odbora regij o evropskem modelu športa (1999/C 374/14) (ni prevedeno v slovenščino).

| 14. | Poročilo Komisije Evropskemu svetu z namenom varovanja sedanjih športnih struktur in ohranjanja družbene vloge športa v okviru Skupnosti – Helsinško poročilo o športu, COM/99/0644 final (ni prevedeno v slovenščino). |
| --- | --- |

14.

Poročilo Komisije Evropskemu svetu z namenom varovanja sedanjih športnih struktur in ohranjanja družbene vloge športa v okviru Skupnosti – Helsinško poročilo o športu, COM/99/0644 final (ni prevedeno v slovenščino).

| 15. | Generalni direktorat Evropske komisije X o evropskem modelu športa in delovni dokument Generalnega direktorata X o „razvoju in obetih ukrepov Skupnosti na področju športa“, 1998 (nista prevedena v slovenščino). |
| --- | --- |

15.

Generalni direktorat Evropske komisije X o evropskem modelu športa in delovni dokument Generalnega direktorata X o „razvoju in obetih ukrepov Skupnosti na področju športa“, 1998 (nista prevedena v slovenščino).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 501/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 501/8

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 501/02)

Komisija se je 27. oktobra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10487. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10487. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 501/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 501/9

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 501/03)

Komisija se je 6. decembra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10558. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10558. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 501/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 501/10

---

Menjalni tečaji eura (1)

10. december 2021

(2021/C 501/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1273 |
| JPY | japonski jen | 128,20 |
| DKK | danska krona | 7,4362 |
| GBP | funt šterling | 0,85355 |
| SEK | švedska krona | 10,2463 |
| CHF | švicarski frank | 1,0424 |
| ISK | islandska krona | 147,80 |
| NOK | norveška krona | 10,1335 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,365 |
| HUF | madžarski forint | 365,58 |
| PLN | poljski zlot | 4,6123 |
| RON | romunski leu | 4,9494 |
| TRY | turška lira | 15,6908 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5765 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4340 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7918 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6635 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5396 |
| KRW | južnokorejski won | 1 331,35 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,0414 |
| CNY | kitajski juan | 7,1814 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5250 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 202,70 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7488 |
| PHP | filipinski peso | 56,746 |
| RUB | ruski rubelj | 82,8024 |
| THB | tajski bat | 37,945 |
| BRL | brazilski real | 6,2923 |
| MXN | mehiški peso | 23,6094 |
| INR | indijska rupija | 85,3105 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1273

JPY

japonski jen

128,20

DKK

danska krona

7,4362

GBP

funt šterling

0,85355

SEK

švedska krona

10,2463

CHF

švicarski frank

1,0424

ISK

islandska krona

147,80

NOK

norveška krona

10,1335

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,365

HUF

madžarski forint

365,58

PLN

poljski zlot

4,6123

RON

romunski leu

4,9494

TRY

turška lira

15,6908

AUD

avstralski dolar

1,5765

CAD

kanadski dolar

1,4340

HKD

hongkonški dolar

8,7918

NZD

novozelandski dolar

1,6635

SGD

singapurski dolar

1,5396

KRW

južnokorejski won

1 331,35

ZAR

južnoafriški rand

18,0414

CNY

kitajski juan

7,1814

HRK

hrvaška kuna

7,5250

IDR

indonezijska rupija

16 202,70

MYR

malezijski ringit

4,7488

PHP

filipinski peso

56,746

RUB

ruski rubelj

82,8024

THB

tajski bat

37,945

BRL

brazilski real

6,2923

MXN

mehiški peso

23,6094

INR

indijska rupija

85,3105

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 501/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 501/11

---

Letna posodobitev osebnih prejemkov in pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije ter korekcijskih koeficientov, ki se zanje uporabljajo, v letu 2021

(2021/C 501/05)

1.1

| 1.7.2021 | STOPNJE |
| --- | --- |
| RAZREDI | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 19 490,71 | 20 309,74 | 21 163,17 | | |
| 15 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 225,11 | 19 490,71 |
| 14 | 15 225,35 | 15 865,16 | 16 531,83 | 16 991,77 | 17 226,53 |
| 13 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 017,90 | 15 225,35 |
| 12 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 273,30 | 13 456,69 |
| 11 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 731,38 | 11 893,46 |
| 10 | 9 290,71 | 9 681,10 | 10 087,94 | 10 368,58 | 10 511,83 |
| 9 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 164,09 | 9 290,71 |
| 8 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 099,53 | 8 211,43 |
| 7 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 158,63 | 7 257,53 |
| 6 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 327,03 | 6 414,44 |
| 5 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 592,05 | 5 669,29 |
| 4 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 4 942,43 | 5 010,72 |
| 3 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 368,27 | 4 428,64 |
| 2 | 3 459,47 | 3 604,83 | 3 756,32 | 3 860,83 | 3 914,15 |
| 1 | 3 057,60 | 3 186,07 | 3 319,95 | 3 412,34 | 3 459,47 |

1.7.2021

STOPNJE

RAZREDI

1

2

3

4

5

16

19 490,71

20 309,74

21 163,17

15

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 225,11

19 490,71

14

15 225,35

15 865,16

16 531,83

16 991,77

17 226,53

13

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 017,90

15 225,35

12

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 273,30

13 456,69

11

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 731,38

11 893,46

10

9 290,71

9 681,10

10 087,94

10 368,58

10 511,83

9

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 164,09

9 290,71

8

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 099,53

8 211,43

7

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 158,63

7 257,53

6

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 327,03

6 414,44

5

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 592,05

5 669,29

4

4 428,64

4 614,72

4 808,64

4 942,43

5 010,72

3

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 368,27

4 428,64

2

3 459,47

3 604,83

3 756,32

3 860,83

3 914,15

1

3 057,60

3 186,07

3 319,95

3 412,34

3 459,47

2.

| 1.7.2021 | STOPNJE | |
| --- | --- | --- |
| RAZREDI | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 6 | 4 970,95 | 5 179,84 | 5 397,50 | 5 547,65 | 5 624,31 |
| 5 | 4 393,49 | 4 578,11 | 4 771,16 | 4 903,20 | 4 970,95 |
| 4 | 3 883,12 | 4 046,28 | 4 216,32 | 4 333,62 | 4 393,49 |
| 3 | 3 432,01 | 3 576,23 | 3 726,53 | 3 830,19 | 3 883,12 |
| 2 | 3 033,32 | 3 160,80 | 3 293,63 | 3 385,25 | 3 432,01 |
| 1 | 2 680,96 | 2 793,62 | 2 911,02 | 2 991,98 | 3 033,32 |

1.7.2021

STOPNJE

RAZREDI

1

2

3

4

5

6

4 970,95

5 179,84

5 397,50

5 547,65

5 624,31

5

4 393,49

4 578,11

4 771,16

4 903,20

4 970,95

4

3 883,12

4 046,28

4 216,32

4 333,62

4 393,49

3

3 432,01

3 576,23

3 726,53

3 830,19

3 883,12

2

3 033,32

3 160,80

3 293,63

3 385,25

3 432,01

1

2 680,96

2 793,62

2 911,02

2 991,98

3 033,32

3.

| — | korekcijske koeficiente, ki se uporabljajo od 1. julija 2021 za osebne prejemke uradnikov in drugih uslužbencev iz člena 64 KP (navedeni v stolpcu 2 naslednje tabele), |
| --- | --- |

—

korekcijske koeficiente, ki se uporabljajo od 1. julija 2021 za osebne prejemke uradnikov in drugih uslužbencev iz člena 64 KP (navedeni v stolpcu 2 naslednje tabele),

| — | korekcijske koeficiente, ki se uporabljajo od 1. januarja 2022 za nakazila, ki jih izvršijo uradniki in drugi uslužbenci, v skladu s členom 17(3) Priloge VII h KP (navedeni v stolpcu 3 naslednje tabele), |
| --- | --- |

—

korekcijske koeficiente, ki se uporabljajo od 1. januarja 2022 za nakazila, ki jih izvršijo uradniki in drugi uslužbenci, v skladu s členom 17(3) Priloge VII h KP (navedeni v stolpcu 3 naslednje tabele),

| — | korekcijske koeficiente, ki se uporabljajo od 1. julija 2021 za pokojnine v skladu s členom 20(1) Priloge XIII h KP (navedeni v stolpcu 4 naslednje tabele).








  1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Osebni prejemek | Nakazilo | Pokojnina |
| Država/kraj | 1.7.2021 | 1.1.2022 | 1.7.2021 |
| Bolgarija | 61,7 | 58,6 | |
| Češka | 88,1 | 75,1 | |
| Danska | 134,2 | 136,9 | 136,9 |
| Nemčija | 101,4 | 101,3 | 101,3 |
| Karlsruhe | 96,9 | | |
| München | 113,4 | | |
| Estonija | 86,3 | 90,2 | |
| Irska | 133,6 | 125,4 | 125,4 |
| Grčija | 85,2 | 82,3 | |
| Španija | 96,3 | 93,3 | |
| Francija | 119,9 | 111,2 | 111,2 |
| Hrvaška | 78,3 | 69,0 | |
| Italija | 95,2 | 97,1 | |
| Varese | 91,2 | | |
| Ciper | 82,2 | 84,6 | |
| Latvija | 80,0 | 74,6 | |
| Litva | 80,1 | 70,2 | |
| Madžarska | 76,1 | 63,6 | |
| Malta | 94,0 | 99,0 | |
| Nizozemska | 111,4 | 111,3 | 111,3 |
| Avstrija | 109,6 | 113,5 | 113,5 |
| Poljska | 70,6 | 61,3 | |
| Portugalska | 91,4 | 87,0 | |
| Romunija | 68,5 | 57,9 | |
| Slovenija | 84,9 | 81,9 | |
| Slovaška | 79,9 | 77,7 | |
| Finska | 118,6 | 121,4 | 121,4 |
| Švedska | 130,3 | 120,0 | 120,0 |
| Združeno kraljestvo | | | 128,5 |

—

korekcijske koeficiente, ki se uporabljajo od 1. julija 2021 za pokojnine v skladu s členom 20(1) Priloge XIII h KP (navedeni v stolpcu 4 naslednje tabele).

1

2

3

4

Osebni prejemek

Nakazilo

Pokojnina

Država/kraj

1.7.2021

1.1.2022

1.7.2021

Bolgarija

61,7

58,6

Češka

88,1

75,1

Danska

134,2

136,9

136,9

Nemčija

101,4

101,3

101,3

Karlsruhe

96,9

München

113,4

Estonija

86,3

90,2

Irska

133,6

125,4

125,4

Grčija

85,2

82,3

Španija

96,3

93,3

Francija

119,9

111,2

111,2

Hrvaška

78,3

69,0

Italija

95,2

97,1

Varese

91,2

Ciper

82,2

84,6

Latvija

80,0

74,6

Litva

80,1

70,2

Madžarska

76,1

63,6

Malta

94,0

99,0

Nizozemska

111,4

111,3

111,3

Avstrija

109,6

113,5

113,5

Poljska

70,6

61,3

Portugalska

91,4

87,0

Romunija

68,5

57,9

Slovenija

84,9

81,9

Slovaška

79,9

77,7

Finska

118,6

121,4

121,4

Švedska

130,3

120,0

120,0

Združeno kraljestvo

128,5

4.1

Znesek nadomestila med starševskim dopustom iz člena 42a, drugi odstavek, KP, ki se uporablja od 1. julija 2021, je 1 050,30 EUR.

4.2

Znesek nadomestila med starševskim dopustom iz člena 42a, tretji odstavek, KP, ki se uporablja od 1. julija 2021, je 1 400,41 EUR.

5.1

Osnovni znesek gospodinjskega dodatka iz člena 1(1) Priloge VII h KP, ki se uporablja od 1. julija 2021, je 196,44 EUR.

5.2

Znesek otroškega dodatka iz člena 2(1) Priloge VII h KP, ki se uporablja od 1. julija 2021, je 429,24 EUR.

5.3

Znesek dodatka za šolanje iz člena 3(1) Priloge VII h KP, ki se uporablja od 1. julija 2021, je 291,24 EUR.

5.4

Znesek dodatka za šolanje iz člena 3(2) Priloge VII h KP, ki se uporablja od 1. julija 2021, je 104,86 EUR.

5.5

Minimalni znesek izselitvenega dodatka iz člena 69 KP in člena 4(1), drugi pododstavek, Priloge VII h KP, ki se uporablja od 1. julija 2021, je 582,21 EUR.

5.6

Znesek izselitvenega dodatka iz člena 134 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, ki se uporablja od 1. julija 2021, je 418,54 EUR.

6.1

| 0 EUR za vsak kilometer od | 0 do 200 km |
| --- | --- |
| 0,2165  EUR za vsak kilometer od | 201 do 1 000  km |
| 0,3610  EUR za vsak kilometer od | 1 001 do 2 000  km |
| 0,2165  EUR za vsak kilometer od | 2 001 do 3 000  km |
| 0,0721  EUR za vsak kilometer od | 3 001 do 4 000  km |
| 0,0348  EUR za vsak kilometer od | 4 001 do 10 000  km |
| 0 EUR za vsak km nad | 10 000  km |

0 EUR za vsak kilometer od

0 do 200 km

0,2165  EUR za vsak kilometer od

201 do 1 000  km

0,3610  EUR za vsak kilometer od

1 001 do 2 000  km

0,2165  EUR za vsak kilometer od

2 001 do 3 000  km

0,0721  EUR za vsak kilometer od

3 001 do 4 000  km

0,0348  EUR za vsak kilometer od

4 001 do 10 000  km

0 EUR za vsak km nad

10 000  km

6.2

| — | 108,27 EUR, če je geografska razdalja med krajema iz odstavka 1 med 600 km in 1 200 km, |
| --- | --- |

—

108,27 EUR, če je geografska razdalja med krajema iz odstavka 1 med 600 km in 1 200 km,

| — | 216,54 EUR, če je geografska razdalja med krajema iz odstavka 1 večja od 1 200 km. |
| --- | --- |

—

216,54 EUR, če je geografska razdalja med krajema iz odstavka 1 večja od 1 200 km.

7.1

| 0 EUR za vsak kilometer od | 0 do 200 km |
| --- | --- |
| 0,4366  EUR za vsak kilometer od | 201 do 1 000  km |
| 0,7277  EUR za vsak kilometer od | 1 001 do 2 000  km |
| 0,4366  EUR za vsak kilometer od | 2 001 do 3 000  km |
| 0,1454  EUR za vsak kilometer od | 3 001 do 4 000  km |
| 0,0702  EUR za vsak kilometer od | 4 001 do 10 000  km |
| 0 EUR za vsak km nad | 10 000  km |

0 EUR za vsak kilometer od

0 do 200 km

0,4366  EUR za vsak kilometer od

201 do 1 000  km

0,7277  EUR za vsak kilometer od

1 001 do 2 000  km

0,4366  EUR za vsak kilometer od

2 001 do 3 000  km

0,1454  EUR za vsak kilometer od

3 001 do 4 000  km

0,0702  EUR za vsak kilometer od

4 001 do 10 000  km

0 EUR za vsak km nad

10 000  km

7.2

| — | 218,28 EUR, če je geografska razdalja med krajem zaposlitve in matičnim krajem med 600 km in 1 200 km, |
| --- | --- |

—

218,28 EUR, če je geografska razdalja med krajem zaposlitve in matičnim krajem med 600 km in 1 200 km,

| — | 436,53 EUR, če je geografska razdalja med krajem zaposlitve in matičnim krajem večja od 1 200 km. |
| --- | --- |

—

436,53 EUR, če je geografska razdalja med krajem zaposlitve in matičnim krajem večja od 1 200 km.

8.

| — | 45,12 EUR za uradnika, ki je upravičen do gospodinjskega dodatka, |
| --- | --- |

—

45,12 EUR za uradnika, ki je upravičen do gospodinjskega dodatka,

| — | 36,39 EUR za uradnika, ki ni upravičen do gospodinjskega dodatka. |
| --- | --- |

—

36,39 EUR za uradnika, ki ni upravičen do gospodinjskega dodatka.

9.

| — | 1 284,45 EUR za uslužbenca, ki je upravičen do gospodinjskega dodatka, |
| --- | --- |

—

1 284,45 EUR za uslužbenca, ki je upravičen do gospodinjskega dodatka,

| — | 763,73 EUR za uslužbenca, ki ni upravičen do gospodinjskega dodatka. |
| --- | --- |

—

763,73 EUR za uslužbenca, ki ni upravičen do gospodinjskega dodatka.

10.1

| — | 1 540,45 EUR (spodnja meja), |
| --- | --- |

—

1 540,45 EUR (spodnja meja),

| — | 3 080,90 EUR (zgornja meja). |
| --- | --- |

—

3 080,90 EUR (zgornja meja).

10.2

| — | 1 400,41 EUR. |
| --- | --- |

—

1 400,41 EUR.

11.

| FUNKCIONALNE SKUPINE | 1.7.2021 | STOPNJE | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RAZREDI | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 6 718,94 | 6 858,66 | 7 001,28 | 7 146,88 | 7 295,52 | 7 447,23 | 7 602,09 |
| | 17 | 5 938,38 | 6 061,86 | 6 187,92 | 6 316,61 | 6 447,97 | 6 582,05 | 6 718,94 |
| | 16 | 5 248,48 | 5 357,62 | 5 469,04 | 5 582,77 | 5 698,89 | 5 817,40 | 5 938,38 |
| | 15 | 4 638,73 | 4 735,20 | 4 833,68 | 4 934,20 | 5 036,82 | 5 141,55 | 5 248,48 |
| | 14 | 4 099,84 | 4 185,10 | 4 272,14 | 4 360,98 | 4 451,70 | 4 544,23 | 4 638,73 |
| | 13 | 3 623,54 | 3 698,90 | 3 775,81 | 3 854,35 | 3 934,49 | 4 016,32 | 4 099,84 |
| III | 12 | 4 638,67 | 4 735,13 | 4 833,61 | 4 934,11 | 5 036,71 | 5 141,45 | 5 248,37 |
| | 11 | 4 099,81 | 4 185,05 | 4 272,08 | 4 360,91 | 4 451,60 | 4 544,17 | 4 638,67 |
| | 10 | 3 623,53 | 3 698,88 | 3 775,79 | 3 854,32 | 3 934,46 | 4 016,29 | 4 099,81 |
| | 9 | 3 202,59 | 3 269,19 | 3 337,17 | 3 406,58 | 3 477,42 | 3 549,72 | 3 623,53 |
| | 8 | 2 830,56 | 2 889,42 | 2 949,51 | 3 010,83 | 3 073,46 | 3 137,36 | 3 202,59 |
| II | 7 | 3 202,52 | 3 269,14 | 3 337,12 | 3 406,52 | 3 477,40 | 3 549,72 | 3 623,54 |
| | 6 | 2 830,43 | 2 889,28 | 2 949,38 | 3 010,73 | 3 073,34 | 3 137,27 | 3 202,52 |
| | 5 | 2 501,54 | 2 553,56 | 2 606,68 | 2 660,91 | 2 716,24 | 2 772,74 | 2 830,43 |
| | 4 | 2 210,88 | 2 256,87 | 2 303,82 | 2 351,74 | 2 400,64 | 2 450,58 | 2 501,54 |
| I | 3 | 2 723,63 | 2 780,16 | 2 837,87 | 2 896,76 | 2 956,87 | 3 018,24 | 3 080,90 |
| | 2 | 2 407,81 | 2 457,78 | 2 508,79 | 2 560,86 | 2 614,01 | 2 668,27 | 2 723,63 |
| | 1 | 2 128,61 | 2 172,80 | 2 217,88 | 2 263,91 | 2 310,90 | 2 358,86 | 2 407,81 |

FUNKCIONALNE SKUPINE

1.7.2021

STOPNJE

RAZREDI

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

6 718,94

6 858,66

7 001,28

7 146,88

7 295,52

7 447,23

7 602,09

17

5 938,38

6 061,86

6 187,92

6 316,61

6 447,97

6 582,05

6 718,94

16

5 248,48

5 357,62

5 469,04

5 582,77

5 698,89

5 817,40

5 938,38

15

4 638,73

4 735,20

4 833,68

4 934,20

5 036,82

5 141,55

5 248,48

14

4 099,84

4 185,10

4 272,14

4 360,98

4 451,70

4 544,23

4 638,73

13

3 623,54

3 698,90

3 775,81

3 854,35

3 934,49

4 016,32

4 099,84

III

12

4 638,67

4 735,13

4 833,61

4 934,11

5 036,71

5 141,45

5 248,37

11

4 099,81

4 185,05

4 272,08

4 360,91

4 451,60

4 544,17

4 638,67

10

3 623,53

3 698,88

3 775,79

3 854,32

3 934,46

4 016,29

4 099,81

9

3 202,59

3 269,19

3 337,17

3 406,58

3 477,42

3 549,72

3 623,53

8

2 830,56

2 889,42

2 949,51

3 010,83

3 073,46

3 137,36

3 202,59

II

7

3 202,52

3 269,14

3 337,12

3 406,52

3 477,40

3 549,72

3 623,54

6

2 830,43

2 889,28

2 949,38

3 010,73

3 073,34

3 137,27

3 202,52

5

2 501,54

2 553,56

2 606,68

2 660,91

2 716,24

2 772,74

2 830,43

4

2 210,88

2 256,87

2 303,82

2 351,74

2 400,64

2 450,58

2 501,54

I

3

2 723,63

2 780,16

2 837,87

2 896,76

2 956,87

3 018,24

3 080,90

2

2 407,81

2 457,78

2 508,79

2 560,86

2 614,01

2 668,27

2 723,63

1

2 128,61

2 172,80

2 217,88

2 263,91

2 310,90

2 358,86

2 407,81

12.

| — | 966,13 EUR za uslužbenca, ki je upravičen do gospodinjskega dodatka, |
| --- | --- |

—

966,13 EUR za uslužbenca, ki je upravičen do gospodinjskega dodatka,

| — | 572,81 EUR za uslužbenca, ki ni upravičen do gospodinjskega dodatka. |
| --- | --- |

—

572,81 EUR za uslužbenca, ki ni upravičen do gospodinjskega dodatka.

13.1

| — | 1 155,33 EUR (spodnja meja), |
| --- | --- |

—

1 155,33 EUR (spodnja meja),

| — | 2 310,64 EUR (zgornja meja). |
| --- | --- |

—

2 310,64 EUR (zgornja meja).

13.2

Znesek standardnega dodatka iz člena 96(7) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, ki se uporablja od 1. julija 2021, je 1 050,30 EUR.

13.3

| — | 1 016,43 EUR (spodnja meja), |
| --- | --- |

—

1 016,43 EUR (spodnja meja),

| — | 2 391,63 EUR (zgornja meja). |
| --- | --- |

—

2 391,63 EUR (zgornja meja).

14.

| — | 440,26 EUR, |
| --- | --- |

—

440,26 EUR,

| — | 664,51 EUR, |
| --- | --- |

—

664,51 EUR,

| — | 726,56 EUR, |
| --- | --- |

—

726,56 EUR,

| — | 990,54 EUR. |
| --- | --- |

—

990,54 EUR.

15.

Koeficient, ki se uporablja od 1. julija 2021 za zneske iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 260/68 (2), je 6,3553.

16.

| 1.7.2021 | STOPNJE |
| --- | --- |
| RAZREDI | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 19 490,71 | 20 309,74 | 21 163,17 | 21 163,17 | 21 163,17 | 21 163,17 | | |
| 15 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 225,11 | 19 490,71 | 20 309,74 | | |
| 14 | 15 225,35 | 15 865,16 | 16 531,83 | 16 991,77 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 490,71 |
| 13 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 017,90 | 15 225,35 | | | |
| 12 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 273,30 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 225,35 |
| 11 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 731,38 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 456,69 |
| 10 | 9 290,71 | 9 681,10 | 10 087,94 | 10 368,58 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 893,46 |
| 9 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 164,09 | 9 290,71 | | | |
| 8 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 099,53 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 290,71 |
| 7 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 158,63 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 211,43 |
| 6 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 327,03 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 257,53 |
| 5 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 592,05 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 414,44 |
| 4 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 4 942,43 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 669,29 |
| 3 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 368,27 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 5 010,72 |
| 2 | 3 459,47 | 3 604,83 | 3 756,32 | 3 860,83 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 428,64 |
| 1 | 3 057,60 | 3 186,07 | 3 319,95 | 3 412,34 | 3 459,47 | | | |

1.7.2021

STOPNJE

RAZREDI

1

2

3

4

5

6

7

8

16

19 490,71

20 309,74

21 163,17

21 163,17

21 163,17

21 163,17

15

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 225,11

19 490,71

20 309,74

14

15 225,35

15 865,16

16 531,83

16 991,77

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 490,71

13

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 017,90

15 225,35

12

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 273,30

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 225,35

11

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 731,38

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 456,69

10

9 290,71

9 681,10

10 087,94

10 368,58

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 893,46

9

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 164,09

9 290,71

8

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 099,53

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 290,71

7

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 158,63

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 211,43

6

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 327,03

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 257,53

5

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 592,05

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 414,44

4

4 428,64

4 614,72

4 808,64

4 942,43

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 669,29

3

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 368,27

4 428,64

4 614,72

4 808,64

5 010,72

2

3 459,47

3 604,83

3 756,32

3 860,83

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 428,64

1

3 057,60

3 186,07

3 319,95

3 412,34

3 459,47

17.

| — | 151,88 EUR mesečno za uradnike v razredu C4 ali C5, |
| --- | --- |

—

151,88 EUR mesečno za uradnike v razredu C4 ali C5,

| — | 232,87 EUR mesečno za uradnike v razredu C1, C2 ali C3. |
| --- | --- |

—

232,87 EUR mesečno za uradnike v razredu C1, C2 ali C3.

18.

| Razred | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Osnovna plača za polni delovni čas | 1 936,23 | 2 255,71 | 2 445,64 | 2 651,60 | 2 874,88 | 3 117,00 | 3 379,48 |
| Razred | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Osnovna plača za polni delovni čas | 3 664,10 | 3 972,64 | 4 307,17 | 4 669,87 | 5 063,14 | 5 489,50 | 5 951,78 |
| Razred | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Osnovna plača za polni delovni čas | 6 452,98 | 6 996,40 | 7 585,58 | 8 224,34 | 8 916,94 | | |

Razred

1

2

3

4

5

6

7

Osnovna plača za polni delovni čas

1 936,23

2 255,71

2 445,64

2 651,60

2 874,88

3 117,00

3 379,48

Razred

8

9

10

11

12

13

14

Osnovna plača za polni delovni čas

3 664,10

3 972,64

4 307,17

4 669,87

5 063,14

5 489,50

5 951,78

Razred

15

16

17

18

19

Osnovna plača za polni delovni čas

6 452,98

6 996,40

7 585,58

8 224,34

8 916,94

---

(1)  Uredba Sveta (ESPJ, EGS, Euratom) št. 300/76 z dne 9. februarja 1976 o kategorijah uradnikov, upravičenih do dodatkov za izmensko delo, ter stopnje in pogoji dodeljevanja dodatkov (UL L 38, 13.2.1976, str. 1). Uredba, kakor je bila dopolnjena z Uredbo (Euratom, ESPJ, EGS) št. 1307/87 (UL L 124, 13.5.1987, str. 6).

1

(2)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 260/68 z dne 29. februarja 1968 o pogojih in postopku obdavčevanja v korist Evropskih skupnosti (UL L 56, 4.3.1968, str. 8).

2

---

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 501/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 501/17

---

Letna posodobitev ponderjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretjih državah (1)

(2021/C 501/06)

| Kraj zaposlitve | Ekonomska pariteta julij 2021 | Menjalni tečaj julij 2021  (*1) | Ponder julij 2021  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Albanija | 69,29 | 122,59 | 56,5 |
| Alžirija | 102 | 160,357 | 63,6 |
| Angola | 702,5 | 774,068 | 90,8 |
| Argentina | 85,64 | 113,59 | 75,4 |
| Armenija | 474,2 | 606,64 | 78,2 |
| Avstralija | 1,605 | 1,5811 | 101,5 |
| Azerbajdžan | 1,756 | 2,02096 | 86,9 |
| Bangladeš | 84,55 | 100,902 | 83,8 |
| Barbados | 2,363 | 2,39034 | 98,9 |
| Belorusija | 2,136 | 3,021 | 70,7 |
| Benin | 576,7 | 655,957 | 87,9 |
| Bolivija | 6,273 | 8,21461 | 76,4 |
| Bosna in Hercegovina | 1,127 | 1,95583 | 57,6 |
| Bocvana | 8,505 | 12,9702 | 65,6 |
| Brazilija | 3,807 | 5,8826 | 64,7 |
| Burkina Faso | 609,6 | 655,957 | 92,9 |
| Burundi | 1 879 | 2 358,35 | 79,7 |
| Kambodža | 3 645 | 4 885,5 | 74,6 |
| Kamerun | 612,4 | 655,957 | 93,4 |
| Kanada | 1,448 | 1,4706 | 98,5 |
| Zelenortski otoki | 76,54 | 110,265 | 69,4 |
| Srednjeafriška republika | 742,9 | 655,957 | 113,3 |
| Čad | 639,7 | 655,957 | 97,5 |
| Čile | 626,2 | 869,132 | 72,0 |
| Kitajska | 6,587 | 7,6814 | 85,8 |
| Kolumbija | 2 494 | 4 482,19 | 55,6 |
| Zahodni Kongo | 770,2 | 655,957 | 117,4 |
| Kostarika | 582,7 | 735,38 | 79,2 |
| Kuba  (*1) | 1,048 | 1,1888 | 88,2 |
| Vzhodni Kongo | 3 289 | 2 377,38 | 138,3 |
| Džibuti | 223 | 211,886 | 105,2 |
| Dominikanska republika | 46,08 | 67,9661 | 67,8 |
| Ekvador  (*1) | 0,8862 | 1,1888 | 74,5 |
| Egipt | 15,71 | 18,732 | 83,9 |
| Salvador  (*1) | 0,7935 | 1,1888 | 66,7 |
| Eritreja | 17,96 | 18,1606 | 98,9 |
| Esvatini | 10,52 | 17,052 | 61,7 |
| Etiopija | 35,93 | 52,5752 | 68,3 |
| Fidži | 1,76 | 2,46488 | 71,4 |
| Gabon | 685,8 | 655,957 | 104,5 |
| Gambija | 53,47 | 61,78 | 86,5 |
| Gruzija | 2,342 | 3,7601 | 62,3 |
| Gana | 5,867 | 6,8616 | 85,5 |
| Gvatemala | 8,162 | 9,21359 | 88,6 |
| Gvineja | 10 439 | 11 667,8 | 89,5 |
| Gvineja Bissau | 478 | 655,957 | 72,9 |
| Gvajana | 182,5 | 249,805 | 73,1 |
| Haiti | 114,2 | 110,26 | 103,6 |
| Honduras | 21,74 | 28,4022 | 76,5 |
| Hongkong | 10,48 | 9,2297 | 113,5 |
| Islandija | 193,9 | 147,3 | 131,6 |
| Indija | 71,9 | 88,305 | 81,4 |
| Indonezija | 12 173 | 17 339,9 | 70,2 |
| Iran | 82 045 | 49 929,6 | 164,3 |
| Irak  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Izrael | 4,384 | 3,876 | 113,1 |
| Slonokoščena obala | 598 | 655,957 | 91,2 |
| Jamajka | 139,8 | 178,636 | 78,3 |
| Japonska | 134,9 | 131,54 | 102,6 |
| Jordanija | 0,7467 | 0,84286 | 88,6 |
| Kazahstan | 367,6 | 509,94 | 72,1 |
| Kenija | 111 | 128,604 | 86,3 |
| Kosovo | 0,5483 | 1 | 54,8 |
| Kuvajt | 0,31 | 0,35789 | 86,6 |
| Kirgizistan | 65,48 | 100,644 | 65,1 |
| Laos | 8 374 | 11 332 | 73,9 |
| Libanon  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Lesoto | 10,78 | 17,052 | 63,2 |
| Liberija | 278,1 | 203,723 | 136,5 |
| Libija  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskar | 3 770 | 4 532,5 | 83,2 |
| Malavi | 685,2 | 961,795 | 71,2 |
| Malezija | 3,809 | 4,9353 | 77,2 |
| Mali | 540,5 | 655,957 | 82,4 |
| Mavretanija | 29,27 | 43,255 | 67,7 |
| Mavricij | 35,69 | 48,9855 | 72,9 |
| Mehika | 14,28 | 23,6108 | 60,5 |
| Moldavija | 14,03 | 21,4896 | 65,3 |
| Mongolija | 2 204 | 3 386,96 | 65,1 |
| Črna gora | 0,5687 | 1 | 56,9 |
| Maroko | 8,739 | 10,6246 | 82,3 |
| Mozambik | 63,41 | 75,445 | 84,0 |
| Mjanmar | 1 287 | 1 962,71 | 65,6 |
| Namibija | 13,41 | 17,052 | 78,6 |
| Nepal | 95,18 | 141,735 | 67,2 |
| Nova Kaledonija | 122,554 | 119,332 | 102,7 |
| Nova Zelandija | 1,409 | 1,7 | 82,9 |
| Nikaragva | 33,52 | 41,8078 | 80,2 |
| Niger | 495,1 | 655,957 | 75,5 |
| Nigerija | 400,3 | 491,073 | 81,5 |
| Severna Makedonija | 30,15 | 61,695 | 48,9 |
| Norveška | 13,35 | 10,1893 | 131,0 |
| Pakistan | 138,6 | 188,215 | 73,6 |
| Panama  (*1) | 1,012 | 1,1888 | 85,1 |
| Papuanska Nova Gvineja | 4,054 | 4,17123 | 97,2 |
| Paragvaj | 4 172 | 8 048,91 | 51,8 |
| Peru | 3,521 | 4,73737 | 74,3 |
| Filipini | 53,27 | 57,765 | 92,2 |
| Katar | 4,722 | 4,32723 | 109,1 |
| Rusija | 76,25 | 86,4662 | 88,2 |
| Ruanda | 863,2 | 1 178,17 | 73,3 |
| Sveti Tomaž in Princ | 23,63 | 24,5 | 96,4 |
| Saudova Arabija | 3,81 | 4,458 | 85,5 |
| Senegal | 570,5 | 655,957 | 87,0 |
| Srbija | 70,1 | 117,57 | 59,6 |
| Sierra Leone | 10 982 | 12 206 | 90,0 |
| Singapur | 1,889 | 1,5985 | 118,2 |
| Somalija  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Južna Afrika | 11,2 | 17,052 | 65,7 |
| Južna Koreja | 1 270 | 1 341,25 | 94,7 |
| Južni Sudan | 387,7 | 517,737 | 74,9 |
| Šrilanka | 157,4 | 238,891 | 65,9 |
| Sudan | 417,9 | 538,484 | 77,6 |
| Švica (Bern) | 1,377 | 1,0965 | 125,6 |
| Švica (Ženeva) | 1,377 | 1,0965 | 125,6 |
| Sirija  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Tajvan | 27,68 | 33,263 | 83,2 |
| Tadžikistan | 8,801 | 13,4572 | 65,4 |
| Tanzanija | 2 197 | 2 744,58 | 80,0 |
| Tajska | 27,65 | 38,166 | 72,4 |
| Vzhodni Timor  (*1) | 0,877 | 1,1888 | 73,8 |
| Togo | 640 | 655,957 | 97,6 |
| Trinidad in Tobago | 6,395 | 8,44815 | 75,7 |
| Tunizija | 2,424 | 3,3069 | 73,3 |
| Turčija | 4,555 | 10,361 | 44,0 |
| Turkmenistan | 5,088 | 4,1608 | 122,3 |
| Uganda | 2 796 | 4 230,1 | 66,1 |
| Ukrajina | 26,04 | 32,6431 | 79,8 |
| Združeni arabski emirati | 3,785 | 4,3807 | 86,4 |
| Združeno kraljestvo | 0,8888 | 0,85948 | 103,4 |
| Združene države Amerike (New York) | 1,192 | 1,1888 | 100,3 |
| Združene države Amerike (Washington) | 1,066 | 1,1888 | 89,7 |
| Urugvaj | 39,66 | 51,6629 | 76,8 |
| Uzbekistan | 8 237 | 12 572,7 | 65,5 |
| Venezuela  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Vietnam | 19 358 | 27 354,3 | 70,8 |
| Zahodni breg – Območje Gaze | 4,384 | 3,876 | 113,1 |
| Jemen  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Zambija | 13,55 | 27,0592 | 50,1 |
| Zimbabve  (*3) | 0 | 0 | 0 |

Kraj zaposlitve

Ekonomska pariteta julij 2021

Menjalni tečaj julij 2021  (*1)

Ponder julij 2021  (*2)

Afganistan  (*3)

0

0

0

Albanija

69,29

122,59

56,5

Alžirija

102

160,357

63,6

Angola

702,5

774,068

90,8

Argentina

85,64

113,59

75,4

Armenija

474,2

606,64

78,2

Avstralija

1,605

1,5811

101,5

Azerbajdžan

1,756

2,02096

86,9

Bangladeš

84,55

100,902

83,8

Barbados

2,363

2,39034

98,9

Belorusija

2,136

3,021

70,7

Benin

576,7

655,957

87,9

Bolivija

6,273

8,21461

76,4

Bosna in Hercegovina

1,127

1,95583

57,6

Bocvana

8,505

12,9702

65,6

Brazilija

3,807

5,8826

64,7

Burkina Faso

609,6

655,957

92,9

Burundi

1 879

2 358,35

79,7

Kambodža

3 645

4 885,5

74,6

Kamerun

612,4

655,957

93,4

Kanada

1,448

1,4706

98,5

Zelenortski otoki

76,54

110,265

69,4

Srednjeafriška republika

742,9

655,957

113,3

Čad

639,7

655,957

97,5

Čile

626,2

869,132

72,0

Kitajska

6,587

7,6814

85,8

Kolumbija

2 494

4 482,19

55,6

Zahodni Kongo

770,2

655,957

117,4

Kostarika

582,7

735,38

79,2

Kuba  (*1)

1,048

1,1888

88,2

Vzhodni Kongo

3 289

2 377,38

138,3

Džibuti

223

211,886

105,2

Dominikanska republika

46,08

67,9661

67,8

Ekvador  (*1)

0,8862

1,1888

74,5

Egipt

15,71

18,732

83,9

Salvador  (*1)

0,7935

1,1888

66,7

Eritreja

17,96

18,1606

98,9

Esvatini

10,52

17,052

61,7

Etiopija

35,93

52,5752

68,3

Fidži

1,76

2,46488

71,4

Gabon

685,8

655,957

104,5

Gambija

53,47

61,78

86,5

Gruzija

2,342

3,7601

62,3

Gana

5,867

6,8616

85,5

Gvatemala

8,162

9,21359

88,6

Gvineja

10 439

11 667,8

89,5

Gvineja Bissau

478

655,957

72,9

Gvajana

182,5

249,805

73,1

Haiti

114,2

110,26

103,6

Honduras

21,74

28,4022

76,5

Hongkong

10,48

9,2297

113,5

Islandija

193,9

147,3

131,6

Indija

71,9

88,305

81,4

Indonezija

12 173

17 339,9

70,2

Iran

82 045

49 929,6

164,3

Irak  (*3)

0

0

0

Izrael

4,384

3,876

113,1

Slonokoščena obala

598

655,957

91,2

Jamajka

139,8

178,636

78,3

Japonska

134,9

131,54

102,6

Jordanija

0,7467

0,84286

88,6

Kazahstan

367,6

509,94

72,1

Kenija

111

128,604

86,3

Kosovo

0,5483

1

54,8

Kuvajt

0,31

0,35789

86,6

Kirgizistan

65,48

100,644

65,1

Laos

8 374

11 332

73,9

Libanon  (*3)

0

0

0

Lesoto

10,78

17,052

63,2

Liberija

278,1

203,723

136,5

Libija  (*3)

0

0

0

Madagaskar

3 770

4 532,5

83,2

Malavi

685,2

961,795

71,2

Malezija

3,809

4,9353

77,2

Mali

540,5

655,957

82,4

Mavretanija

29,27

43,255

67,7

Mavricij

35,69

48,9855

72,9

Mehika

14,28

23,6108

60,5

Moldavija

14,03

21,4896

65,3

Mongolija

2 204

3 386,96

65,1

Črna gora

0,5687

1

56,9

Maroko

8,739

10,6246

82,3

Mozambik

63,41

75,445

84,0

Mjanmar

1 287

1 962,71

65,6

Namibija

13,41

17,052

78,6

Nepal

95,18

141,735

67,2

Nova Kaledonija

122,554

119,332

102,7

Nova Zelandija

1,409

1,7

82,9

Nikaragva

33,52

41,8078

80,2

Niger

495,1

655,957

75,5

Nigerija

400,3

491,073

81,5

Severna Makedonija

30,15

61,695

48,9

Norveška

13,35

10,1893

131,0

Pakistan

138,6

188,215

73,6

Panama  (*1)

1,012

1,1888

85,1

Papuanska Nova Gvineja

4,054

4,17123

97,2

Paragvaj

4 172

8 048,91

51,8

Peru

3,521

4,73737

74,3

Filipini

53,27

57,765

92,2

Katar

4,722

4,32723

109,1

Rusija

76,25

86,4662

88,2

Ruanda

863,2

1 178,17

73,3

Sveti Tomaž in Princ

23,63

24,5

96,4

Saudova Arabija

3,81

4,458

85,5

Senegal

570,5

655,957

87,0

Srbija

70,1

117,57

59,6

Sierra Leone

10 982

12 206

90,0

Singapur

1,889

1,5985

118,2

Somalija  (*3)

0

0

0

Južna Afrika

11,2

17,052

65,7

Južna Koreja

1 270

1 341,25

94,7

Južni Sudan

387,7

517,737

74,9

Šrilanka

157,4

238,891

65,9

Sudan

417,9

538,484

77,6

Švica (Bern)

1,377

1,0965

125,6

Švica (Ženeva)

1,377

1,0965

125,6

Sirija  (*3)

0

0

0

Tajvan

27,68

33,263

83,2

Tadžikistan

8,801

13,4572

65,4

Tanzanija

2 197

2 744,58

80,0

Tajska

27,65

38,166

72,4

Vzhodni Timor  (*1)

0,877

1,1888

73,8

Togo

640

655,957

97,6

Trinidad in Tobago

6,395

8,44815

75,7

Tunizija

2,424

3,3069

73,3

Turčija

4,555

10,361

44,0

Turkmenistan

5,088

4,1608

122,3

Uganda

2 796

4 230,1

66,1

Ukrajina

26,04

32,6431

79,8

Združeni arabski emirati

3,785

4,3807

86,4

Združeno kraljestvo

0,8888

0,85948

103,4

Združene države Amerike (New York)

1,192

1,1888

100,3

Združene države Amerike (Washington)

1,066

1,1888

89,7

Urugvaj

39,66

51,6629

76,8

Uzbekistan

8 237

12 572,7

65,5

Venezuela  (*3)

0

0

0

Vietnam

19 358

27 354,3

70,8

Zahodni breg – Območje Gaze

4,384

3,876

113,1

Jemen  (*3)

0

0

0

Zambija

13,55

27,0592

50,1

Zimbabve  (*3)

0

0

0

---

(1)  Poročilo Eurostata z dne 28. oktobra 2021 o posodobitvi ponderjev (korekcijskih koeficientov), ki se uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v delegacijah zunaj EU, v skladu s členom 64 KP ter Prilogo X in Prilogo XI h KP, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropske unije (Ares(2021)6803678).

Nadaljnje informacije o metodologiji so na voljo na spletišču Eurostata („Statistics Database“ > „Economy and finance“ > „Prices“ > „Correction coefficients“).

(*1)  1 EUR = x enot v lokalni valuti (USD za Kubo, Ekvador, Salvador, Panamo, Vzhodni Timor).

(*2)  Bruselj in Luxembourg = 100 %.

(*3)  Ni na voljo zaradi nestabilnih lokalnih razmer ali nezanesljivih podatkov.

---

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 501/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 501/21

---

Vmesna posodobitev ponderjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretjih državah (1)

(2021/C 501/07)

FEBRUAR 2021

| Kraj zaposlitve | Ekonomska pariteta
  februar 2021 | Devizni tečaj
  februar 2021  (*1) | Ponder
  februar 2021 (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 589,9 | 791,848 | 74,5 |
| Argentina | 63,5 | 105,071 | 60,4 |
| Belorusija | 2,058 | 3,1137 | 66,1 |
| Brazilija | 3,357 | 6,5857 | 51,0 |
| Čile | 625,3 | 884,964 | 70,7 |
| Gambija | 49,59 | 61,9 | 80,1 |
| Gvatemala | 7,709 | 9,40629 | 82,0 |
| Haiti | 110,6 | 88,66 | 124,7 |
| Iran | 74 065 | 50 782,2 | 145,8 |
| Kazahstan | 340,5 | 510,99 | 66,6 |
| Kenija | 102,8 | 133,87 | 76,8 |
| Kirgizistan | 59,03 | 102,532 | 57,6 |
| Libanon (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Liberija | 318,3 | 206,157 | 154,4 |
| Mavretanija | 29,42 | 43,74 | 67,3 |
| Mozambik | 57,91 | 91,205 | 63,5 |
| Pakistan | 124 | 194,861 | 63,6 |
| Katar | 4,823 | 4,40112 | 109,6 |
| Sveti Tomaž in Princ | 23,35 | 24,5 | 95,3 |
| Južni Sudan | 382,8 | 214,757 | 178,2 |
| Sudan | 242,4 | 67,0489 | 361,5 |
| Turčija | 4,29 | 8,9313 | 48 |

Kraj zaposlitve

Ekonomska pariteta

februar 2021

Devizni tečaj

februar 2021  (*1)

Ponder

februar 2021 (*2)

Angola

589,9

791,848

74,5

Argentina

63,5

105,071

60,4

Belorusija

2,058

3,1137

66,1

Brazilija

3,357

6,5857

51,0

Čile

625,3

884,964

70,7

Gambija

49,59

61,9

80,1

Gvatemala

7,709

9,40629

82,0

Haiti

110,6

88,66

124,7

Iran

74 065

50 782,2

145,8

Kazahstan

340,5

510,99

66,6

Kenija

102,8

133,87

76,8

Kirgizistan

59,03

102,532

57,6

Libanon (*3)

0

0

0

Liberija

318,3

206,157

154,4

Mavretanija

29,42

43,74

67,3

Mozambik

57,91

91,205

63,5

Pakistan

124

194,861

63,6

Katar

4,823

4,40112

109,6

Sveti Tomaž in Princ

23,35

24,5

95,3

Južni Sudan

382,8

214,757

178,2

Sudan

242,4

67,0489

361,5

Turčija

4,29

8,9313

48

MAREC 2021

| Država | Ekonomska pariteta
  marec 2021 | Menjalni tečaj
  marec 2021 (*4) | Ponder
  marec 2021 (*5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alžirija | 101,3 | 160,981 | 62,9 |
| Argentina | 67,6 | 109,328 | 61,8 |
| Armenija | 439,7 | 635,79 | 69,2 |
| Kostarika | 586,1 | 746,135 | 78,6 |
| Kuba | 0,9966 | 1,2225 | 81,5 |
| Džibuti | 212,1 | 216,94 | 97,8 |
| Dominikanska republika | 42,96 | 70,1701 | 61,2 |
| Honduras | 20,91 | 29,4451 | 71,0 |
| Jamajka | 130 | 182,341 | 71,3 |
| Madagaskar | 3 485 | 4 542,09 | 76,7 |
| Malavi | 646,6 | 948,171 | 68,2 |
| Malezija | 3,588 | 4,9383 | 72,7 |
| Mehika | 14,07 | 25,3424 | 55,5 |
| Namibija | 13,37 | 18,1101 | 73,8 |
| Nikaragva | 31,29 | 42,7001 | 73,3 |
| Sudan | 263,9 | 455,786 | 57,9 |
| Tanzanija | 2 112 | 2 792,58 | 75,6 |
| Turkmenistan | 5,046 | 4,27875 | 117,9 |
| Urugvaj | 39,3 | 52,5431 | 74,8 |
| Zambija | 12,06 | 26,3531 | 45,8 |

Država

Ekonomska pariteta

marec 2021

Menjalni tečaj

marec 2021 (*4)

Ponder

marec 2021 (*5)

Alžirija

101,3

160,981

62,9

Argentina

67,6

109,328

61,8

Armenija

439,7

635,79

69,2

Kostarika

586,1

746,135

78,6

Kuba

0,9966

1,2225

81,5

Džibuti

212,1

216,94

97,8

Dominikanska republika

42,96

70,1701

61,2

Honduras

20,91

29,4451

71,0

Jamajka

130

182,341

71,3

Madagaskar

3 485

4 542,09

76,7

Malavi

646,6

948,171

68,2

Malezija

3,588

4,9383

72,7

Mehika

14,07

25,3424

55,5

Namibija

13,37

18,1101

73,8

Nikaragva

31,29

42,7001

73,3

Sudan

263,9

455,786

57,9

Tanzanija

2 112

2 792,58

75,6

Turkmenistan

5,046

4,27875

117,9

Urugvaj

39,3

52,5431

74,8

Zambija

12,06

26,3531

45,8

APRIL 2021

| Država | Ekonomska pariteta
  april 2021 | Menjalni tečaj
  april 2021 (*6) | Ponder
  april 2021 (*7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 632,7 | 733,915 | 86,2 |
| Argentina | 72,34 | 107,747 | 67,1 |
| Brazilija | 3,562 | 6,7685 | 52,6 |
| Gruzija | 2,208 | 3,9545 | 55,8 |
| Kosovo | 0,5604 | 1 | 56,0 |
| Mali | 513,8 | 655,957 | 78,3 |
| Sudan | 295,3 | 449,551 | 65,7 |

Država

Ekonomska pariteta

april 2021

Menjalni tečaj

april 2021 (*6)

Ponder

april 2021 (*7)

Angola

632,7

733,915

86,2

Argentina

72,34

107,747

67,1

Brazilija

3,562

6,7685

52,6

Gruzija

2,208

3,9545

55,8

Kosovo

0,5604

1

56,0

Mali

513,8

655,957

78,3

Sudan

295,3

449,551

65,7

MAJ 2021

| Država | Ekonomska pariteta
  maj 2021 | Menjalni tečaj
  maj 2021 (*8) | Ponder
  maj 2021 (*9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 76,7 | 113,127 | 67,8 |
| Kolumbija | 2 388 | 4 438,75 | 53,8 |
| Gana | 5,729 | 6,9259 | 82,7 |
| Gvajana | 175,8 | 252,82 | 69,5 |
| Indija | 68,65 | 89,8545 | 76,4 |
| Iran | 78 712 | 50 941,8 | 154,5 |
| Kirgizistan | 62,67 | 102,849 | 60,9 |
| Liberija | 295,9 | 208,004 | 142,3 |
| Mozambik | 61,43 | 69,49 | 88,4 |
| Pakistan | 132,3 | 186,418 | 71,0 |
| Panama | 0,9818 | 1,2129 | 80,9 |
| Peru | 3,443 | 4,64844 | 74,1 |
| Sudan | 341 | 472,51 | 72,2 |
| Trinidad in Tobago | 6,197 | 8,40095 | 73,8 |
| Zambija | 12,74 | 26,9319 | 47,3 |

Država

Ekonomska pariteta

maj 2021

Menjalni tečaj

maj 2021 (*8)

Ponder

maj 2021 (*9)

Argentina

76,7

113,127

67,8

Kolumbija

2 388

4 438,75

53,8

Gana

5,729

6,9259

82,7

Gvajana

175,8

252,82

69,5

Indija

68,65

89,8545

76,4

Iran

78 712

50 941,8

154,5

Kirgizistan

62,67

102,849

60,9

Liberija

295,9

208,004

142,3

Mozambik

61,43

69,49

88,4

Pakistan

132,3

186,418

71,0

Panama

0,9818

1,2129

80,9

Peru

3,443

4,64844

74,1

Sudan

341

472,51

72,2

Trinidad in Tobago

6,197

8,40095

73,8

Zambija

12,74

26,9319

47,3

JUNIJ 2021

| KRAJ ZAPOSLITVE | Ekonomska pariteta
  junij 2021 | Menjalni tečaj
  junij 2021 (*10) | Ponder
  junij 2021 (*11) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 678,6 | 786,826 | 86,2 |
| Argentina | 81,28 | 114,718 | 70,9 |
| Armenija | 464,1 | 637,42 | 72,8 |
| Benin | 561,2 | 655,957 | 85,6 |
| Vzhodni Kongo | 3 214 | 2 413,12 | 133,2 |
| Dominikanska republika | 45,22 | 69,5214 | 65,0 |
| Ekvador | 0,8716 | 1,2142 | 71,8 |
| Gambija | 52,34 | 61,61 | 85,0 |
| Hongkong | 10,63 | 9,4246 | 112,8 |
| Jamajka | 136,9 | 180,552 | 75,8 |
| Kazahstan | 361,2 | 523,01 | 69,1 |
| Kenija | 109,2 | 131,447 | 83,1 |
| Madagaskar | 3 689 | 4 567,50 | 80,8 |
| Nikaragva | 32,88 | 42,6317 | 77,1 |
| Nigerija | 397,0 | 501,483 | 79,2 |
| Sudan | 376,0 | 506,910 | 74,2 |

KRAJ ZAPOSLITVE

Ekonomska pariteta

junij 2021

Menjalni tečaj

junij 2021 (*10)

Ponder

junij 2021 (*11)

Angola

678,6

786,826

86,2

Argentina

81,28

114,718

70,9

Armenija

464,1

637,42

72,8

Benin

561,2

655,957

85,6

Vzhodni Kongo

3 214

2 413,12

133,2

Dominikanska republika

45,22

69,5214

65,0

Ekvador

0,8716

1,2142

71,8

Gambija

52,34

61,61

85,0

Hongkong

10,63

9,4246

112,8

Jamajka

136,9

180,552

75,8

Kazahstan

361,2

523,01

69,1

Kenija

109,2

131,447

83,1

Madagaskar

3 689

4 567,50

80,8

Nikaragva

32,88

42,6317

77,1

Nigerija

397,0

501,483

79,2

Sudan

376,0

506,910

74,2

---

(1)  Poročilo Eurostata z dne 18. oktobra 2021 o vmesni posodobitvi ponderjev (korekcijskih koeficientov), ki se uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v delegacijah zunaj EU, v skladu s členom 64 KP ter Prilogo X in Prilogo XI h KP, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropske unije (Ares(2021)6358373).

Nadaljnje informacije o metodologiji so na voljo na spletišču Eurostata („Statistics Database“ > „Economy and finance“ > „Prices“ > „Correction coefficients“).

(*1)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti, razen USD za: jih ni v zgornji preglednici.

(*2)  Bruselj in Luxembourg = 100.

(*3)  Ni na voljo zaradi nestabilnih lokalnih razmer ali nezanesljivih podatkov.

(*4)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti, razen USD za: Kubo.

(*5)  Bruselj in Luxembourg = 100.

(*6)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti, razen USD za: jih ni v zgornji preglednici.

(*7)  Bruselj in Luxembourg = 100.

(*8)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti, razen USD za: Panamo.

(*9)  Bruselj in Luxembourg = 100.

(*10)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti, razen USD za: Ekvador.

(*11)  Bruselj in Luxembourg = 100.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 501/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 501/25

---

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Indije in Turčije

(2021/C 501/08)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), prejela pritožbo o domnevnem dampinškem uvozu keramičnih ploščic s poreklom iz Indije in Turčije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi), ki povzroča škodo (2) industriji Unije.

1.   Pritožba

Pritožbo je 3. novembra 2021 vložila Evropska zveza proizvajalcev keramičnih ploščic (v nadaljnjem besedilu: CET ali vložnik). Pritožba je bila vložena v imenu industrije keramičnih ploščic v Uniji v smislu člena 5(4) osnovne uredbe.

Odprta različica pritožbe in analiza stopnje podpore pritožbi, ki so jo izrazili proizvajalci Unije, sta na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Oddelek 5.6 tega obvestila vsebuje informacije glede dostopa zainteresiranih strani do dokumentacije.

2.   Izdelek v preiskavi

Izdelek v tej preiskavi so keramične ploščice za tlakovanje in oblaganje kaminov in zidov, keramične kockice za mozaik in podobno, na podlagi ali brez podlage, in zaključna keramika (v nadaljnjem besedilu: izdelek v preiskavi).

Vse zainteresirane strani, ki želijo predložiti informacije o obsegu izdelka, morajo to storiti v 10 dneh od datuma objave tega obvestila (3).

3.   Trditev o dampingu

Izdelek, ki se domnevno uvaža po dampinških cenah, je izdelek v preiskavi s poreklom iz Indije in Turčije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi), ki se trenutno uvršča pod oznake KN 6907 21 00, 6907 22 00, 6907 23 00, 6907 30 00 in 6907 40 00. Oznake KN so zgolj informativne. Obseg te preiskave se navezuje na opredelitev izdelka v preiskavi iz oddelka 2.

Ker zanesljivi podatki o domačih cenah v zadevnih državah niso na voljo, trditev o dampingu temelji na primerjavi konstruirane normalne vrednosti (proizvodni stroški, prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA stroški“) ter dobiček) z izvozno ceno (na ravni franko tovarna) izdelka v preiskavi, ko se proda za izvoz v Unijo.

Stopnje dampinga, izračunane na podlagi te primerjave, so za zadevni državi znatne.

4.   Trditev o škodi in vzročna zveza

Pritožnik je predložil dokaze, da se je uvoz izdelka v preiskavi iz zadevnih držav na splošno povečal po absolutnem obsegu in po tržnem deležu.

Iz dokazov, ki jih je predložil pritožnik, je razvidno, da so obseg in cene uvoženega izdelka v preiskavi med drugim negativno vplivali na raven zaračunanih cen in tržni delež industrije Unije, kar znatno škodi celotnemu poslovanju industrije Unije.

5.   Postopek

Po posredovanju informacij državam članicam je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Unije oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

S preiskavo bo ugotovila, ali gre pri izdelku v preiskavi s poreklom iz zadevnih držav za damping in ali je ta industriji Unije povzročil ali bi lahko povzročil škodo.

Če se to potrdi, bo s preiskavo preučila, ali je uvedba ukrepov v interesu Unije v skladu s členom 21 osnovne uredbe.

Komisija strani opozarja tudi, da je bilo objavljeno Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (4), na katerega se je mogoče sklicevati v tem postopku.

5.1   
  Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Preiskava dampinga in škode bo zajela obdobje od 1. julija 2020 do 30. junija 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, bo zajela obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

5.2   
  Pripombe o pritožbi in začetek preiskave

Vse zainteresirane strani, ki želijo izraziti svoje mnenje o pritožbi (vključno z zadevami, ki se nanašajo na škodo in vzročno zvezo) ali o kakršnih koli vidikih v zvezi z začetkom preiskave (vključno s stopnjo podpore pritožbi), morajo to storiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila.

Vsak zahtevek za zaslišanje v zvezi z začetkom preiskave je treba vložiti v 15 dneh od datuma objave tega obvestila.

5.3   
  Postopek za ugotavljanje dampinga

Proizvajalci izvozniki (5) izdelka v preiskavi iz zadevnih držav so pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

5.3.1   Preiskava proizvajalcev izvoznikov

5.3.1.1   Postopek za proizvajalce izvoznike, ki jih je treba preiskati v zadevnih državah

a)   Vzorčenje

Ker lahko postopek vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev izvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse proizvajalce izvoznike ali njihove predstavnike, naj ji v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila sporočijo informacije o svojih družbah. Te informacije je treba sporočiti prek platforme TRON.tdi (v nadaljnjem besedilu: TRON) z uporabo povezave https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD684_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER Podatki o dostopu do platforme TRON so na voljo v oddelkih 5.6 in 5.8.

Komisija se je za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca proizvajalcev izvoznikov, obrnila tudi na organe zadevnih držav, po potrebi pa se lahko obrne tudi na vsa znana združenja proizvajalcev izvoznikov.

Če je vzorec potreben, so proizvajalci izvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce izvoznike, organe zadevnih držav in združenja proizvajalcev izvoznikov, po potrebi po organih zadevnih držav.

Ko bo Komisija prejela potrebne informacije za izbor vzorca proizvajalcev izvoznikov, bo zadevne strani obvestila o svoji odločitvi, ali so vključene v vzorec. Vzorčeni proizvajalci izvozniki bodo morali predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o njihovi vključitvi v vzorec, če ni določeno drugače.

Komisija bo k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala obvestilo, ki bo odražalo izbor vzorca. Kakršne koli pripombe o izboru vzorca morajo prispeti v treh dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Izvod vprašalnika za proizvajalce izvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

Vprašalnik bo na voljo tudi vsem znanim združenjem proizvajalcev izvoznikov in organom zadevnih držav.

Brez poseganja v morebitno uporabo člena 18 osnovne uredbe se proizvajalci izvozniki, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec, vendar vanj niso bili izbrani, štejejo za sodelujoče (v nadaljnjem besedilu: nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki). Brez poseganja v oddelek 5.3.1.1(b) protidampinška stopnja, ki se lahko uporablja za uvoz nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ne bo presegla tehtane povprečne stopnje dampinga, ugotovljene za proizvajalce izvoznike iz vzorca (6).

b)   Individualna stopnja dampinga za proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki lahko v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe zahtevajo, da Komisija zanje določi individualne stopnje dampinga. Proizvajalci izvozniki, ki želijo zahtevati individualno stopnjo dampinga, morajo izpolniti vprašalnik in ga pravilno izpolnjenega predložiti v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o izboru vzorca, če ni določeno drugače. Izvod vprašalnika za proizvajalce izvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559). Komisija bo preučila, ali se nevzorčenim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom lahko odobri individualna stopnja dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.

Vendar morajo nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki zahtevajo individualno stopnjo dampinga, vedeti, da lahko Komisija odloči, da ne bo določila individualnih stopenj dampinga, če je na primer nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov toliko, da bi bila določitev individualnih stopenj preveliko breme in bi preprečila pravočasen zaključek preiskave.

5.3.2   Preiskava nepovezanih uvoznikov (7) (8)

Nepovezani uvozniki izdelka v preiskavi iz zadevnih držav, ki se uvaža v Unijo, so pozvani k sodelovanju v tej preiskavi.

Ker lahko postopek vključuje veliko število nepovezanih uvoznikov in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število nepovezanih uvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse nepovezane uvoznike ali njihove predstavnike, naj ji v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila sporočijo informacije o svojih družbah, ki se zahtevajo v Prilogi k temu obvestilu.

Komisija se lahko za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca nepovezanih uvoznikov, obrne tudi na vsa znana združenja uvoznikov.

Če je vzorec potreben, so uvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje izdelka v preiskavi v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati.

Ko bo Komisija prejela potrebne informacije za izbor vzorca, bo zadevne strani obvestila o svoji odločitvi glede vzorca uvoznikov. Komisija bo k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala tudi obvestilo, ki bo odražalo izbor vzorca. Kakršne koli pripombe o izboru vzorca morajo prispeti v treh dneh od uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, dala na voljo vprašalnike vzorčenim nepovezanim uvoznikom. Te strani morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o izboru vzorca, če ni določeno drugače.

Izvod vprašalnika za uvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

5.4   
  Postopek za ugotavljanje škode in preiskava proizvajalcev Unije

Škoda se ugotavlja na podlagi pozitivnih dokazov in vključuje objektivno preučitev obsega dampinškega uvoza, njegovega učinka na cene na trgu Unije in posledičnega učinka takega uvoza na industrijo Unije. Da se ugotovi, ali je bila industriji Unije povzročena škoda, so proizvajalci Unije, ki proizvajajo izdelek v preiskavi, pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

Zaradi velikega števila zadevnih proizvajalcev Unije in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, se je Komisija odločila, da izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Komisija je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Podrobnosti so na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Zainteresirane strani so pozvane, naj predložijo pripombe o začasnem vzorcu. Poleg tega morajo drugi proizvajalci Unije ali njihovi predstavniki, ki menijo, da bi morali biti iz določenega razloga vključeni v vzorec, stopiti v stik s Komisijo v 7 dneh od datuma objave tega obvestila. Vse pripombe o začasnem vzorcu morajo prispeti v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

Komisija bo o družbah, izbranih v končni vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce Unije in združenja proizvajalcev Unije.

Vzorčeni proizvajalci Unije bodo morali predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o njihovi vključitvi v vzorec, če ni določeno drugače.

Izvod vprašalnika za proizvajalce Unije je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

5.5   
  Postopek za oceno interesa Unije

Če bosta ugotovljena damping in škoda, bo v skladu s členom 21 osnovne uredbe odločeno, ali bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati in reprezentativne potrošniške organizacije so pozvani, naj Komisiji predložijo informacije, ali je uvedba ukrepov v interesu Unije. Reprezentativne potrošniške organizacije morajo za sodelovanje v preiskavi dokazati dejansko povezavo med svojimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Informacije v zvezi z oceno interesa Unije je treba predložiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače. Te informacije lahko predložijo v prosti obliki ali izpolnijo vprašalnik, ki ga pripravi Komisija. Izvod vprašalnika, vključno z vprašalnikom za uporabnike izdelka v preiskavi, je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559). Informacije, predložene v skladu s členom 21 osnovne uredbe, se bodo upoštevale samo, če bodo podprte z dokazanimi dejstvi, veljavnimi v času predložitve.

5.6   
  Zainteresirane strani

Da bi lahko zainteresirane strani, na primer proizvajalci izvozniki, proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati ter reprezentativne potrošniške organizacije, sodelovale v preiskavi, morajo dokazati dejansko povezavo med svojimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Proizvajalce izvoznike, proizvajalce Unije, uvoznike in reprezentativna združenja, ki so dali na voljo informacije v skladu s postopki, ki so opisani v oddelkih 5.3, 5.4 in 5.5, je treba obravnavati kot zainteresirane strani, če obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Druge strani bodo lahko sodelovale pri preiskavi kot zainteresirane strani od trenutka, ko se javijo, in pod pogojem, da obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi. Obravnava v smislu zainteresirane strani ne vpliva na uporabo člena 18 osnovne uredbe.

Dostop do dokumentacije, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, je na voljo prek platforme TRON.tdi na spletnem naslovu: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI Za dostop upoštevajte navodila na navedeni spletni strani (9).

5.7   
  Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije.

Zahtevek za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj ter predložiti povzetek tega, o čemer želi zainteresirana stran razpravljati na zaslišanju. Zaslišanje bo omejeno na vprašanja, ki so jih zainteresirane strani vnaprej pisno določile.

Časovni okvir za zaslišanja je naslednji:

| — | Za vsa zaslišanja pred iztekom roka za uvedbo začasnih ukrepov je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila. Zaslišanje se običajno izvede v 60 dneh od datuma objave tega obvestila. |
| --- | --- |

—

Za vsa zaslišanja pred iztekom roka za uvedbo začasnih ukrepov je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila. Zaslišanje se običajno izvede v 60 dneh od datuma objave tega obvestila.

| — | Po fazi začasnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v petih dneh od datuma razkritja začasnih ugotovitev ali informacijskega lista. Zaslišanje se običajno izvede v 15 dneh od datuma uradnega obvestila o razkritju ali datuma informacijskega lista. |
| --- | --- |

—

Po fazi začasnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v petih dneh od datuma razkritja začasnih ugotovitev ali informacijskega lista. Zaslišanje se običajno izvede v 15 dneh od datuma uradnega obvestila o razkritju ali datuma informacijskega lista.

| — | V fazi dokončnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v treh dneh od datuma dokončnega razkritja Zaslišanje se običajno izvede v roku za predložitev pripomb o dokončnem razkritju. Če se izvede dodatno dokončno razkrije, je treba zahtevek vložiti takoj po prejemu tega dodatnega dokončnega razkritja. Zaslišanje se v tem primeru običajno izvede v roku za predložitev pripomb o tem razkritju. |
| --- | --- |

—

V fazi dokončnih ugotovitev je treba vložiti zahtevek v treh dneh od datuma dokončnega razkritja Zaslišanje se običajno izvede v roku za predložitev pripomb o dokončnem razkritju. Če se izvede dodatno dokončno razkrije, je treba zahtevek vložiti takoj po prejemu tega dodatnega dokončnega razkritja. Zaslišanje se v tem primeru običajno izvede v roku za predložitev pripomb o tem razkritju.

Navedeni časovni okvir ne posega v pravico služb Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih sprejmejo zaslišanja zunaj časovnega okvira, in pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih zaslišanja zavrne. Če službe Komisije zavrnejo zahtevek za zaslišanje, se zadevna stran obvesti o razlogih za tako zavrnitev.

Načeloma se na zaslišanjih ne bodo predložile informacije o dejstvih, ki jih dokumentacija še ne vsebuje. Da bi službe Komisije lahko napredovale pri preiskavi in v interesu dobrega upravljanja se lahko zainteresiranim stranem ne glede na to omogoči predložitev novih informacij o dejstvih po zaslišanju.

5.8   
  Navodila za predložitev pisnih stališč in izpolnjenih vprašalnikov ter korespondenco

Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva to obvestilo, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo s „Sensitive“ (10). Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj obrazložijo svoj zahtevek za zaupno obravnavo.

Če strani predložijo informacije z oznako „Sensitive“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da dovoljujejo smiselno razumevanje vsebine informacij, predloženih v zaupni obliki.

Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne utemelji svojega zahtevka za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in zahtevane kakovosti, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na podlagi ustreznega vira zadovoljivo dokazati, da so informacije pravilne.

Zainteresirane strani so pozvane, naj prek platforme TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) pošljejo vsa stališča in zahtevke, tudi skenirane kopije pooblastil in potrdil. Če zainteresirane strani uporabijo platformo TRON.tdi ali elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču GD za trgovino: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152583.pdf Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da gre za uraden in delujoč poslovni elektronski naslov podjetja, ki se pregleduje vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj prek platforme TRON.tdi ali po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč prek platforme TRON.tdi in po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za komuniciranje z zainteresiranimi stranmi.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Elektronski naslov za vprašanja v zvezi z dampingom, povezana z Indijo:

| | TRADE-AD684-DUMPING-INDIA@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-DUMPING-INDIA@ec.europa.eu

Elektronski naslov za vprašanja v zvezi z dampingom, povezana s Turčijo:

| | TRADE-AD684-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu

E-naslov za vprašanja v zvezi s škodo in interesom Unije, vključno s Prilogo k temu obvestilu:

| | TRADE-AD684-INJURY@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-INJURY@ec.europa.eu

6.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 6(9) osnovne uredbe običajno zaključi v 13 mesecih, vendar ne pozneje kot v 14 mesecih po objavi tega obvestila. V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi običajno uvedejo najpozneje v sedmih mesecih, nikakor pa ne pozneje kot osem mesecev po objavi tega obvestila.

Komisija v skladu s členom 19a osnovne uredbe zagotovi informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev štiri tedne pred uvedbo začasnih ukrepov. Zainteresirane strani bodo imele na voljo tri delovne dni za pisne pripombe o točnosti izračunov.

V primerih, ko Komisija ne namerava uvesti začasnih dajatev, temveč nadaljevati preiskavo, se zainteresirane strani o neuvedbi dajatev obvestijo z informacijskim listom štiri tedne pred iztekom roka iz člena 7(1) osnovne uredbe.

Zainteresirane strani imajo na voljo 15 dni, da predložijo pisne pripombe o začasnih ugotovitvah ali informacijskem listu, in 10 dni, da predložijo pisne pripombe o dokončnih ugotovitvah, če ni določeno drugače. V dodatnih dokončnih razkritjih se po potrebi določi rok, v katerem lahko zainteresirane strani predložijo pisne pripombe.

7.   Predložitev informacij

Praviloma lahko zainteresirane strani predložijo informacije le v rokih, določenih v oddelkih 5 in 6 tega obvestila. Pri predložitvi katerih koli drugih informacij, ki niso zajete v teh oddelkih, je treba upoštevati naslednji časovni razpored:

| — | Vse informacije za fazo začasnih ugotovitev je treba predložiti v 70 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

—

Vse informacije za fazo začasnih ugotovitev je treba predložiti v 70 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

| — | Zainteresirane strani v fazi začasnih ugotovitev po roku za predložitev pripomb o razkritju začasnih ugotovitev ali informacijskem listu ne bi smele predložiti novih informacij o dejstvih, če ni določeno drugače. Po tem roku lahko zainteresirane strani predložijo nove informacije o dejstvih, če lahko dokažejo, da na takih novih informacijah o dejstvih temelji izpodbijanje trditev o dejstvih drugih zainteresiranih strani, in pod pogojem, da se take nove informacije o dejstvih lahko preverijo v razpoložljivem času in se preiskava lahko pravočasno zaključi. |
| --- | --- |

—

Zainteresirane strani v fazi začasnih ugotovitev po roku za predložitev pripomb o razkritju začasnih ugotovitev ali informacijskem listu ne bi smele predložiti novih informacij o dejstvih, če ni določeno drugače. Po tem roku lahko zainteresirane strani predložijo nove informacije o dejstvih, če lahko dokažejo, da na takih novih informacijah o dejstvih temelji izpodbijanje trditev o dejstvih drugih zainteresiranih strani, in pod pogojem, da se take nove informacije o dejstvih lahko preverijo v razpoložljivem času in se preiskava lahko pravočasno zaključi.

| — | Da bi Komisija lahko zaključila preiskavo v predpisanih rokih, ne bo sprejemala stališč zainteresiranih strani po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ali, če je ustrezno, po izteku roka za predložitev pripomb o dodatnem dokončnem razkritju. |
| --- | --- |

—

Da bi Komisija lahko zaključila preiskavo v predpisanih rokih, ne bo sprejemala stališč zainteresiranih strani po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ali, če je ustrezno, po izteku roka za predložitev pripomb o dodatnem dokončnem razkritju.

8.   Možnost za predložitev pripomb o stališčih drugih strani

Da se zagotovi pravica do obrambe, bi morale imeti zainteresirane strani možnost, da predložijo pripombe o informacijah, ki so jih predložile druge zainteresirane strani. Pri tem lahko zainteresirane strani obravnavajo le vprašanja v zvezi s stališči drugih zainteresiranih strani in ne smejo sprožiti novih vprašanj.

Take pripombe je treba predložiti v naslednjem časovnem okviru:

| — | Vse pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile pred iztekom roka za uvedbo začasnih ukrepov, je treba predložiti najpozneje v 75 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

—

Vse pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile pred iztekom roka za uvedbo začasnih ukrepov, je treba predložiti najpozneje v 75 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

| — | Pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem začasnih ugotovitev ali informacijskim listom, je treba predložiti v 7 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o začasnih ugotovitvah ali o informacijskem listu, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

—

Pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem začasnih ugotovitev ali informacijskim listom, je treba predložiti v 7 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o začasnih ugotovitvah ali o informacijskem listu, če ni določeno drugače.

| — | Pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem dokončnih ugotovitev, je treba predložiti v 3 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi s tem razkritjem, predložiti v enem dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem razkritju, če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

—

Pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem dokončnih ugotovitev, je treba predložiti v 3 dneh po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi s tem razkritjem, predložiti v enem dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem razkritju, če ni določeno drugače.

Navedeni časovni okvir ne posega v pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih od zainteresiranih strani zahteva dodatne informacije.

9.   Podaljšanje rokov iz tega obvestila

Kakršno koli podaljšanje rokov iz tega obvestila se lahko zahteva le v izjemnih okoliščinah in se odobri le, če je ustrezno utemeljeno.

Kakršno koli podaljšanje roka za izpolnitev vprašalnikov bo v vsakem primeru običajno omejeno na tri dni in praviloma ne bo presegalo sedmih dni.

V zvezi z roki za predložitev drugih informacij iz obvestila o začetku je podaljšanje omejeno na tri dni, razen če so dokazane izjemne okoliščine.

10.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Če se odgovor ne predloži v računalniški obliki, se to ne šteje za nesodelovanje, če zainteresirana stran dokaže, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nerazumno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. V tem primeru mora zainteresirana stran o tem takoj obvestiti Komisijo.

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in vse druge zahtevke v zvezi s pravico do obrambe zainteresiranih strani ter zahtevke tretjih oseb, ki se lahko vložijo med postopkom.

Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira zaslišanje ter nastopi kot posrednik med zainteresirano stranjo ali zainteresiranimi stranmi in službami Komisije, da se v celoti upoštevajo pravice zainteresiranih strani do obrambe. Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevek. Tako zaslišanje bi se moralo izvesti le, če vprašanja še niso bila pravočasno urejena s službami Komisije.

Zainteresirane strani so pozvane, naj upoštevajo roke iz oddelka 5.7 tega obvestila tudi v primeru posredovanj pooblaščenca za zaslišanje, vključno z zaslišanji. Vsak zahtevek je treba predložiti pravočasno in hitro, da se ne ogrozi pravilno vodenje postopka. V ta namen bi morale zainteresirane strani zaprositi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevke za posredovanje, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave.

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti Komisije na področju trgovinske zaščite, je na voljo na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2)  Splošni izraz „škoda“ pomeni znatno škodo, grožnjo znatne škode za industrijo Unije ali znatno zamudo pri izgradnji take industrije, kot je določeno v členu 3(1) osnovne uredbe.

(3)  Sklici na objavo tega obvestila so sklici na objavo tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(4)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

(5)  Proizvajalec izvoznik je družba v zadevnih državah, ki proizvaja in izvaža izdelek v preiskavi na trg Unije neposredno ali po tretji osebi, vključno s katero koli od njenih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo, domačo prodajo ali izvoz izdelka v preiskavi.

(6)  V skladu s členom 9(6) osnovne uredbe se vse ničelne stopnje in stopnje de minimis ter stopnje, ki se ugotovijo v okoliščinah, navedenih v členu 18 osnovne uredbe, zanemarijo.

(7)  Ta oddelek zajema le uvoznike, ki niso povezani s proizvajalci izvozniki. Uvozniki, ki so povezani s proizvajalci izvozniki, morajo izpolniti Prilogo I k vprašalniku za te proizvajalce izvoznike. V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člane iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(8)  Podatki, ki jih predložijo nepovezani uvozniki, se lahko poleg ugotavljanja dampinga uporabijo tudi za druge vidike te preiskave.

(9)  V primeru tehničnih težav se obrnite na službo za pomoč uporabnikom GD za trgovino po elektronski pošti na trade-service-desk@ec.europa.eu ali po telefonu na +32 22979797.

(10)  Dokument z oznako „Sensitive“ se šteje za zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(11)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

---

PRILOGA

| ☐ | Občutljiva različica („Sensitive“) |
| --- | --- |
| ☐ | Nezaupna različica („For inspection by interested parties“) |
| (označite ustrezno okence) |

☐

Občutljiva različica („Sensitive“)

☐

Nezaupna različica („For inspection by interested parties“)

(označite ustrezno okence)

PROTIDAMPINŠKI POSTOPEK ZA UVOZ KERAMIČNIH PLOŠČIC S POREKLOM IZ INDIJE IN TURČIJE

INFORMACIJE ZA IZBOR VZORCA NEPOVEZANIH UVOZNIKOV

Ta obrazec je v pomoč nepovezanim uvoznikom pri predložitvi informacij za vzorčenje, ki se zahtevajo v točki 5.3.2 obvestila o začetku.

Različici „Sensitive“ in „For inspection by interested parties“ je treba vrniti Komisiji, kot je navedeno v obvestilu o začetku.

1.   OSNOVNI IN KONTAKTNI PODATKI

Predložite naslednje podatke o svoji družbi:

| Ime družbe | |
| --- | --- |
| Naslov | |
| Kontaktna oseba | |
| Elektronski naslov | |
| Telefon | |

Ime družbe

Naslov

Kontaktna oseba

Elektronski naslov

Telefon

2.   PRIHODKI OD PRODAJE IN OBSEG PRODAJE

Navedite skupne prihodke od prodaje družbe v eurih (EUR), vrednost v eurih (EUR), količino uvoza v Unijo v m2 ter nadaljnjo prodajo na trgu Unije po uvozu iz Indije in Turčije v obdobju preiskave za izdelek v preiskavi, kot je opredeljen v obvestilu o začetku.

| | Količina v m2 | Vrednost v eurih (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR) | | |
| Uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz Indije v Unijo | | |
| Uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz Turčije v Unijo | | |
| Uvoz izdelka v preiskavi v Unijo (ne glede na poreklo) | | |
| Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Indije | | |
| Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Turčije | | |

Količina v m2

Vrednost v eurih (EUR)

Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR)

Uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz Indije v Unijo

Uvoz izdelka v preiskavi s poreklom iz Turčije v Unijo

Uvoz izdelka v preiskavi v Unijo (ne glede na poreklo)

Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Indije

Nadaljnja prodaja izdelka v preiskavi na trgu Unije po uvozu iz Turčije

3.   DEJAVNOSTI VAŠE DRUŽBE IN POVEZANIH DRUŽB (1)

Natančno opišite dejavnosti družbe in vseh povezanih družb (navedite njihova imena in opredelite povezavo s svojo družbo), ki so vključene v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domačo prodajo) izdelka v preiskavi. Take dejavnosti lahko med drugim vključujejo nakup izdelka v preiskavi, njegovo proizvodnjo po pogodbi s podizvajalci, njegovo predelavo ali trgovanje z njim.

| Ime in sedež družbe | Dejavnosti | Povezava |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Ime in sedež družbe

Dejavnosti

Povezava

4.   DRUGE INFORMACIJE

Navedite kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi po mnenju družbe Komisiji pomagale pri izbiri vzorca.

5.   POTRDITEV

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba izbrana v vzorec, izpolni vprašalnik in se strinja z obiskom v svojih prostorih zaradi preverjanja odgovorov. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Ugotovitve Komisije v zvezi z nesodelujočimi uvozniki temeljijo na razpoložljivih dejstvih in izid za to družbo je lahko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Podpis pooblaščenega uradnika:

Ime in naziv pooblaščenega uradnika:

Datum:

---

(1)  V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člane iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 501/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 501/36

---

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 501/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„dell’Emilia“ / „Emilia“

PGI-IT-A0509-AM06

Datum vloge: 2. januar 2019

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Uvedba dveh novih kategorij proizvodov vinske trte: „peneče vino“ in „vino iz sušenega grozdja“

Dodani sta bili dve novi kategoriji proizvodov vinske trte: „peneče vino“ in „vino iz sušenega grozdja“.

V Emiliji je dolgoletna tradicija pridelave mnogih vrhunskih vin iz kategorije vina iz sušenega grozdja in kategorije penečega vina z metodo sekundarnega vrenja v steklenici in/ali metode charmat (ali martinotti).

Če se ti proizvodi lahko uvrstijo v ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“, se bo povečala njihova tržna vrednost, poleg tega pa bo za potrošnike jasno prepoznavno tudi njihovo geografsko poreklo.

Ta sprememba se nanaša na člena 1 in 6 specifikacije proizvoda ter točko 2.3 enotnega dokumenta (Kategorije proizvodov vinske trte).

2.2.   Uvedba novih vrst vina

V ustrezne kategorije, zajete v specifikaciji proizvoda, tj. vino, biser vino, peneče vino, vino iz sušenega grozdja („passito“) in delno prevreti grozdni mošt, so bile vključene nove vrste vina z navedbo sorte vinske trte, tj. fogarina, moscato bianco in spergola.

Poleg tega je bilo tudi v nadaljevanju specifikacije proizvoda ime sorte pignoletto nadomeščeno s sopomenko grechetto gentile.

Razlog: fogarina, moscato bianco in spergola so avtohtone sorte, ki že dolgo rastejo na območju, nove vrste vina pa se uvedejo po dolgotrajnem preskušanju, katerega namen je izkoristiti vrednost takšnih sort.

Zlasti vrsti fogarina in spergola sta bili uvedeni kot posledica oživitve, opisa lastnosti in razvoja teh lokalnih sort na območju proizvodnje, na katerem so jih uporabljali v preteklosti, večinoma v kombinaciji z drugimi, bolj razširjenimi sortami vinske trte. Zaradi nedavnega ponovnega odkritja in izboljšave teh sort vinske trte z izbranimi kloni so se začela proizvajati visokokakovostna vina z razpoznavnimi lastnostmi.

Ime sorte pignoletto je bilo nadomeščeno z njegovo sopomenko grechetto gentile, ker so se proizvajalci odločili za promocijo sorte pignoletto kot zaščitene označbe porekla v skladu z veljavno zakonodajo EU.

Ta sprememba se nanaša na člena 1 in 4 specifikacije proizvoda ter oddelek 7 enotnega dokumenta (Glavne sorte vinske trte).

2.3.   Uvedba pinot nero, pridelanega v belo vino, kot nove vrste vina in kot dopolnilne sorte za vrsti vina chardonnay in pinot bianco

Kot nove vrste vina so bili dodani pinot nero, pridelan v belo vino, biser vino pinot nero, pridelano v belo vino, in peneče vino pinot nero, pridelano v belo vino.

Razlog: te vrste vina so odraz dolgoletne tradicije pridelave vina na tem območju. Vrenje grozdja pinot nero brez kožic daje prijetno aromo z elegantnimi notami v belih vinih, pri biser vinih in penečih vinih pa fino, obstojno peno.

Ta sprememba se nanaša na člena 2 in 6 specifikacije proizvoda ter točki 4 (Opis vina) in 5.1 (Enološki postopki) enotnega dokumenta.

2.4.   Označevanje in predstavitev proizvodov Dodajanje določb o navajanju dveh ali več sort vinske trte na etiketi

Dodane so bile določbe, ki omogočajo navajanje dveh ali več sort vinske trte na etiketi v skladu z veljavno zakonodajo EU, vključno z zahtevo, da morajo „drugotne“ sorte predstavljati vsaj 15 % grozdja, iz katerega je pridelano vino, čeprav ustrezna določba (člen 62(1)(c)(ii) Uredbe (ES) št. 607/2009) ne vsebuje takšne minimalne zahteve.

Namen te določbe je preprečiti zavajajoče informacije za potrošnika. Pri tem mora sorta, ki je navedena na etiketi, predstavljati vsaj 15 % vseh sort in tako prispevati k lastnostim vina.

Ta omejitvena določba je v skladu s členom 70(1) Uredbe (ES) št. 607/2009.

V isti člen so bile dodane vrste vina, pri katerih sta navedeni dve ali več sort vinske trte izmed tistih, navedenih v členu 1 za sortna vina.

Namen vključitve vrst vina z navedbo dveh ali več sort vinske trte, ki se tradicionalno gojijo na območju, je ta, da se v specifikaciji proizvoda izrecno navede nekaj, kar je v skladu z zakonodajo EU že dovoljeno. Za te vrste vina pa se ne sme uporabljati sorta vinske trte lambrusco, ki je najpomembnejša in najbolj značilna za to območje. Ta sorta vinske trte se torej uporablja le v vrstah vina z navedbo lambrusco, da se ohranijo posebne lastnosti vin, pridelanih iz te sorte.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in točko 2.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – Opis pogoja).

2.5.   Posodobitev sortnega sestava za vrste vina lambrusco

Pri zahtevi, da morajo nekatere sorte iz družine lambrusco skupaj ali ločeno predstavljati 85 % grozdja, uporabljenega za pridelavo vrst vina lambrusco, je bil razširjen obstoječi sortni sestav (lambrusco salamino in/ali lambrusco di sorbara in/ali lambrusco grasparossa in/ali lambrusco marani in/ali lambrusco maestri in/ali lambrusco montericco in/ali lambrusco viadanese in/ali lambrusco oliva), ki zdaj vključuje tudi sorte lambrusco a foglia frastagliata in/ali lambrusco barghi in/ali lambrusco dal peduncolo rosso (ki je sopomenka za terrano), ki se prav tako tradicionalno gojijo na ozemlju ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda in točko 2.7 enotnega dokumenta (Glavne sorte vinske trte).

2.6.   Razširitev območja proizvodnje

Območje proizvodnje grozdja je bilo razširjeno in zdaj obsega tudi območje v pokrajini Bologna na desnem bregu reke Sillaro za vse vrste proizvoda, zajete s specifikacijo proizvoda, razen vrst vina lambrusco.

Zadevno območje ima podobne okoljske značilnosti kot preostalo območje proizvodnje, zaradi razširitve in utrditve vinogradništva pa se zdaj na tem območju pridelujejo vina z enakimi organoleptičnimi in kakovostnimi lastnostmi.

Ta sprememba se nanaša na člen 3 specifikacije proizvoda in točko 2.6 enotnega dokumenta (Razmejeno geografsko območje).

2.7.   Donos grozdja na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola, dodan za nove vrste

Za nove vrste vina (fogarina, moscato in spergola) sta bila na podlagi dejanskih podatkov, zbranih v petih letih pred vložitvijo vloge, dodana največji donos grozdja na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in točko 2.5.2 enotnega dokumenta (Največji donosi).

2.8.   Pravila o pridelavi vina – formalne spremembe (preoblikovanje besedila) – odstopanja za pridelavo vina na sosednjih območjih

Besedilo je bilo preoblikovano z namenom izboljšanja strukture in črtanja zastarele določbe.

Odstopanje EU, s katerim je bila dovoljena pridelava vin z ZGO na območjih, ki niso v neposredni bližini razmejenega geografskega območja, je prenehalo veljati 31. decembra 2012 in je bilo črtano.

V skladu s členom 6(4)(b) Uredbe (ES) št. 607/2009 je bilo določeno in opredeljeno področje uporabe odstopanj, ki pridelovalcem v postopkih predelave omogočajo uporabo predelovalnih obratov na območju, ki meji na območje pridelave grozdja.

Natančneje je bilo določeno, da lahko pridelava poteka ne samo na območju pridelave grozdja iz člena 3, ampak tudi v sosednjih pokrajinah Ravenna, Forlì-Cesena, Mantua in Cremona.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in točko 2.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – Odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju).

2.9.   Določbe o obogatitvi in uporabi proizvodov, ki ne izvirajo z območja proizvodnje

Za obogatitev so bila določena strožja pravila kot v prejšnji specifikaciji proizvoda, ki zdaj določajo, da mora biti zgoščeni grozdni mošt, ki se uporablja za obogatitev, pridobljen iz grozdja z območja proizvodnje iz člena 3.

Strožja pravila kot v preteklosti so bila določena tudi za uporabo proizvodov, pridobljenih iz grozdja, pridelanega zunaj območja proizvodnje (do največ 15 %, kot je določeno v členu 93(1)(b)(ii) Uredbe (EU) št. 1308/2013), saj določajo, da mora vsaj 85 % surovin, uporabljenih za vse proizvode, zajete v specifikacijo proizvoda, izvirati z območja proizvodnje, vključno s proizvodi, ki se uporabljajo za sladkanje in sekundarno vrenje.

Namen teh sprememb je zagotoviti, da končni proizvod, ki vsebuje vsaj 85 % grozdja, pridelanega na območju proizvodnje, zdaj ustreza tudi prej navedeni zahtevi, da morajo vsaj 85 % proizvoda sestavljati proizvodi s tega območja (vključno s proizvodi, ki se uporabljajo za obogatitev ali sladkanje), saj bi lahko ta delež v končnem vinu sicer znašal manj kot 85 %. Gre torej za kakovostni ukrep, katerega namen je povečati uporabo proizvodov z območja proizvodnje (proizvodov za pridelavo vina in/ali obogatitev in/ali sladkanje in/ali sekundarno vrenje) v proizvodnem postopku, čeprav so pravila EU manj omejevalna. Namen določb je torej okrepiti povezavo z okoljem.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in točko 2.5.1 enotnega dokumenta (Enološki postopki).

2.10.   Vključitev donosa vina/grozdja za vrste vina „passito“

Za novouvedene vrste vina „passito“ je bil določen največji donos grozdja v končnem vinu, in sicer 50 %, dodana pa je bila tudi določba, ki prepoveduje obogatitev ali sladkanje.

Namen tega je urediti to posebno vrsto vina, pri katerem je donos končnega vina/grozdja (največ 50 %) zaradi načina sušenja grozdja majhen v primerjavi z drugimi vrstami.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in točko 2.4 enotnega dokumenta (Opis vin).

2.11.   Vključitev določbe o obdobju vrenja/sekundarnega vrenja

V skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo in zakonodajo EU je bila vstavljena določba o vrenju in sekundarnem vrenju po 31. decembru v letu trgatve.

Namen te spremembe je omogočiti vrenje in sekundarno vrenje različnih vinskih proizvodov, zajetih v specifikaciji proizvoda, po 31. decembru v letu trgatve in pred 30. junijem v naslednjem letu, če se ustrezno obvesti nadzorni organ, da lahko tako proizvajalci bolje upravljajo svojo zalogo vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe se enotni dokument ne spremeni.

2.12.   Značilnosti vin ob porabi

V skladu z ustrezno zakonodajo (člen 94(2)(b)(ii) Uredbe (EU) št. 1308/2013) so bile opisane analitične in organoleptične lastnosti vseh vrst proizvodov, zajetih v specifikaciji proizvoda, torej novih vrst vina in tistih, navedenih v obstoječi specifikaciji proizvoda.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 2.4 enotnega dokumenta (Opis vin).

2.13.   Označevanje in predstavitev proizvodov Uporaba tradicionalnega izraza „vendemmia tardiva“ (pozna trgatev)

Sprejeta je bila določba za vključitev tradicionalnega izraza „vendemmia tardiva“ na etiketo v skladu z ustrezno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe se enotni dokument ne spremeni.

2.14.   Embalaža

Z uradno spremembo je bilo besedilo preoblikovano, tako da področje uporabe obstoječih določb o uporabi posod in tesnilnih sistemov vključuje tudi kategorijo „delno prevreti grozdni mošt“.

Člen je bil spremenjen tudi z namenom ureditve uporabe gobastih zamaškov za biser vina, zlasti omejitve dolžine kapice iz folije, ki pokriva zamašek in vrat steklenice, na 7 cm v skladu z nacionalno zakonodajo ter zakonodajo EU, da bi se embalaža biser vin razlikovala od embalaže penečih vin, katerih kapice so običajno daljše (10–12 cm).

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe se enotni dokument ne spremeni.

2.15.   Povezava z geografskim območjem

Informacija glede povezave z geografskim območjem je bila dopolnjena, da se upošteva razširitev območja proizvodnje, opisana v členu 3.

Poleg tega je bilo dodano ustrezno besedilo v oddelku, v katerem je opisana povezava med kakovostnimi lastnostmi proizvoda in geografskim okoljem, da bi bile upoštevane nove vrste vina, ki so bile uvedene (zlasti „passito“ in peneča vina).

Ta sprememba se nanaša na člen 9 specifikacije proizvoda in točko 2.8 enotnega dokumenta (Povezava z geografskim območjem).

2.16.   Podatki o nadzornem organu

Posodobljeni so bili sklici na nadzorni organ, saj je osrednji inšpektorat za zagotavljanje kakovosti in preprečevanje goljufij pri agroživilskih proizvodih na ministrstvu zdaj nadomestil pooblaščeni nadzorni organ Valoritalia s.r.l.

Ta sprememba se nanaša na člen 10 specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe se enotni dokument ne spremeni.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

dell’Emilia

Emilia

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

| 11. | Delno prevreti grozdni mošt |
| --- | --- |

11.

Delno prevreti grozdni mošt

| 15. | Vino iz sušenega grozdja |
| --- | --- |

15.

Vino iz sušenega grozdja

4.   Opis vina

1.   Belo vino „dell’Emilia“ / „Emilia“ (kategorija vino), tudi z navedbo ene ali več sort

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti

Vonj: zelo intenziven, s prevladujočimi cvetličnimi in/ali sadnimi notami, ki se razlikujejo po uporabljeni sorti vinske trte in okolju rasti

Okus: suh do sladek, aromatičen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Belo biser vino „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo ene ali več sort

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: zelo intenziven, s pretežno svežimi cvetličnimi in sadnimi notami, ki se razlikujejo po uporabljeni sorti vinske trte

Okus: suh do sladek, aromatičen

Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola: 10 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Rdeče vino „dell’Emilia“ / „Emilia“ (kategorija vina), tudi z navedbo ene ali več sort, razen lambrusco

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, z notami bolj ali manj zrelega sadja, ki jih včasih spremljajo cvetlične note, običajno vijolic, in začimbne note, kar je odvisno od uporabljenih sort vinske trte in območja gojenja;

Okus: suh, blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola: 10,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,00 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Rdeče biser vino „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo ene ali več sort, razen lambrusco

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: suh do sladek, aromatičen, prijetno svež

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Rdeče vino „novello“„dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte, razen lambrusco

Barva: svetlo rubinasto rdeča

Vonj: vinski z izrazito sadnimi notami

Okus: blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Vino rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“ (kategorija vino)

Barva: rožnata različne intenzivnosti in različnih tonov

Vonj: prevladujoče sadne note

Okus: suh do sladek, ravno prav blag in svež, aromatičen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Biser vino rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rožnata različne intenzivnosti in različnih tonov

Vonj: rahle cvetlične note, ki jih spremljajo bolj poudarjene sadne note

Okus: suh do sladek, ravno prav blag in svež, aromatičen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   Belo peneče vino „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo ene ali več sort, razen lambrusco

Pena: fina in obstojna

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti

Vonj: nežen, dišeč in izrazit, s cvetličnimi in sadnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   Belo vino „passito“„dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte

Barva: zlatorumena, skoraj jantarna

Vonj: nežno dišeč

Okus: prijetno polsladek do sladek, topel, žametast, včasih nekoliko živahen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16 %, od tega najmanj 12 vol. % dejanskega alkohola

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   Delno prevreti beli grozdni mošt „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: zelo intenziven, s pretežno svežimi cvetličnimi in sadnimi notami, ki se razlikujejo po uporabljeni sorti vinske trte

Okus: sladek

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   Rdeče peneče vino „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo ene ali več sort, razen lambrusco

Pena: fina in obstojna

Barva: rubinasto ali granatno rdeča različne intenzivnosti

Vonj: nežen, dišeč in raznovrsten, s cvetličnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   Rdeče vino „passito“„dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte

Barva: izrazita granatno rdeča

Vonj: nežno dišeč

Okus: prijetno polsladek do sladek, topel, žametast, včasih nekoliko živahen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16 %, od tega najmanj 12 vol. % dejanskega alkohola

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13.   Delno prevreti rdeči grozdni mošt „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte, razen lambrusco

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: sladek in aromatičen, prijetno svež

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14.   Peneče vino rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: fina in obstojna

Barva: rožnata različne intenzivnosti

Vonj: dišeč, razpoznaven, s cvetličnimi in sadnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15.   Delno prevreti grozdni mošt rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: sladek in aromatičen, prijetno svež

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16.   Rdeče biser vino lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rubinasto ali granatno rdeča različne intenzivnosti

Vonj: nežen, dišeč in izrazit, s cvetličnimi notami

Okus: suh do sladek, blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17.   Rdeče peneče vino lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: fina in obstojna

Barva: rubinasto ali granatno rdeča različne intenzivnosti

Vonj: nežen, dišeč in raznovrsten, s cvetličnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

18.   Rdeče biser vino „novello“ lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: svetlo rubinasto rdeča

Vonj: vinski z izrazito sadnimi notami

Okus: suh do sladek, blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

19.   Delno prevreti rdeči grozdni mošt lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: sladek in aromatičen, prijetno svež

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

20.   Biser vino rosé lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rožnata različne intenzivnosti

Vonj: prijeten, oster, dišeč in razpoznaven, s cvetličnimi in sadnimi notami

Okus: suh do sladek, svež in polnega telesa, aromatičen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

21.   Peneče vino rosé lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: fina in obstojna

Barva: rožnata različne intenzivnosti Vonj: dišeč, razpoznaven, s cvetličnimi in sadnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

22.   Biser vino lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: nežen, dišeč in izrazit, s cvetličnimi notami

Okus: suh do sladek, svež in polnega telesa, intenziven, skladen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

23.   Peneče vino lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: fina in obstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: nežen, dišeč in raznovrsten, s cvetličnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

24.   Biser vino „novello“ lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: vinski z izrazito sadnimi notami

Okus: suh do sladek, blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najnižja vsebnost skupnih kislin: 4,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

25.   Delno prevreti grozdni mošt lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelan v belo vino)

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: sladek in aromatičen, prijetno svež

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

26.   Pinot nero „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelan v belo vino)

Barva: svetlo slamnato rumena

Vonj: nežen, aromatičen, dišeč

Okus: suh, polnega telesa in svež, skladen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

27.   Biser vino pinot noir „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: živahna, neobstojna

Barva: svetlo slamnato rumena

Vonj: nežen, aromatičen in dišeč, z izrazitimi sadnimi notami

Okus: suh, polnega telesa in svež, skladen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

28.   Peneče vino pinot nero „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: fina in obstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: aromatičen, dišeč

Okus: popolnoma suh do suh, svež, skladen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

1.   Obogatitev – sladkanje in sekundarno vrenje

Zadevne omejitve enoloških postopkov

Naravni volumenski delež alkohola se lahko poveča z obogatitvijo z zgoščenim grozdnim moštom, pridobljenim iz grozdja z razmejenega območja proizvodnje, ali z zgoščenim in prečiščenim grozdnim moštom znotraj omejitev iz zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje ter kot je določeno v tej zakonodaji.

Tipična geografska označba „dell’Emilia“ / „Emilia“ se uporablja le za proizvode vinske trte v ustreznih kategorijah, pri čemer vsaj 85 % proizvodov ali katerih koli proizvodov za pridelavo vina izvira z razmejenega območja proizvodnje, vključno s proizvodi, ki se uporabljajo za sladkanje in sekundarno vrenje.

2.   Vrenje grozdja sorte pinot nero, pridelane v belo vino

Posebni enološki postopki

Tradicionalno se biser vina in peneča vina proizvajajo z vrenjem grozdja sorte pinot nero, pridelane v belo vino. Vrenje grozdja sorte pinot nero, pridelane v belo vino, omogoča pridelavo vina bele barve s prijetnim vonjem, elegantnimi notami in obstojno, fino peno.

b.   Največji donosi

| 1. | Belo vino, rdeče vino, vino rosé, fogarina, fortana, lambrusco, montù, trebbiano – zajema vse vrste vina razen „passito“ |
| --- | --- |

1.

Belo vino, rdeče vino, vino rosé, fogarina, fortana, lambrusco, montù, trebbiano – zajema vse vrste vina razen „passito“

232 hektolitrov na hektar

| 2. | Alionza, ancellotta, moscato bianco, grechetto gentile – zajema vse vrste vina razen „passito“ |
| --- | --- |

2.

Alionza, ancellotta, moscato bianco, grechetto gentile – zajema vse vrste vina razen „passito“

208 hektolitrov na hektar

| 3. | Malvasia (iz malvasia di candia aromatica) – zajema vse vrste vina razen „passito“ |
| --- | --- |

3.

Malvasia (iz malvasia di candia aromatica) – zajema vse vrste vina razen „passito“

192 hektolitrov na hektar

| 4. | Chardonnay, spergola – zajema vse vrste vina razen „passito“ |
| --- | --- |

4.

Chardonnay, spergola – zajema vse vrste vina razen „passito“

184 hektolitrov na hektar

| 5. | Barbera, cabernet franc, sangiovese, sauvignon – zajema vse vrste vina razen „passito“ |
| --- | --- |

5.

Barbera, cabernet franc, sangiovese, sauvignon – zajema vse vrste vina razen „passito“

168 hektolitrov na hektar

| 6. | Cabernet sauvignon, malbo gentile, malvasia bianca, marzemino, merlot – zajema vse vrste vina razen „passito“ |
| --- | --- |

6.

Cabernet sauvignon, malbo gentile, malvasia bianca, marzemino, merlot – zajema vse vrste vina razen „passito“

160 hektolitrov na hektar

| 7. | Pinot bianco, pinot grigio, pinot nero, riesling italico – zajema vse vrste vina razen „passito“ |
| --- | --- |

7.

Pinot bianco, pinot grigio, pinot nero, riesling italico – zajema vse vrste vina razen „passito“

160 hektolitrov na hektar

| 8. | Belo vino „passito“, rdeče vino „passito“, fogarina „passito“ |
| --- | --- |

8.

Belo vino „passito“, rdeče vino „passito“, fogarina „passito“

145 hektolitrov na hektar

| 9. | Grechetto gentile „passito“ |
| --- | --- |

9.

Grechetto gentile „passito“

130 hektolitrov na hektar

| 10. | Malvasia (iz malvasia di candia aromatica) „passito“ |
| --- | --- |

10.

Malvasia (iz malvasia di candia aromatica) „passito“

120 hektolitrov na hektar

| 11. | Spergola „passito“ |
| --- | --- |

11.

Spergola „passito“

115 hektolitrov na hektar

| 12. | Sauvignon „passito“ |
| --- | --- |

12.

Sauvignon „passito“

105 hektolitrov na hektar

| 13. | Malbo gentile „passito“, marzemino „passito“ |
| --- | --- |

13.

Malbo gentile „passito“, marzemino „passito“

100 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje, na katerem uspeva grozdje, ki se uporablja za pridelavo vin in delno prevretega grozdnega mošta z zaščiteno geografsko označbo „dell’Emilia“ / „Emilia“, obsega celotno upravno ozemlje pokrajin Bologna, Ferrara, Modena, Parma, Piacenza in Reggio Emilia. V pokrajini Bologna se lahko zaščitena geografska označba „dell’Emilia“ / „Emilia“ uporabi za grozdje, ki se goji na desnem bregu reke Sillaro in je namenjeno za proizvodnjo proizvodov vinske trte, zajetih v označbi, z izjemo vrst vina lambrusco.

7.   Glavne sorte vinske trte

Albana b.

Alicante n.

Alionza b.

Ancellotta n. – lancellotta

Barbera n.

Bervedino b.

Biancame b. – bianchello

Bianco b. – bombino

Bonarda n. – uva rara

Cabernet franc n. – cabernet

Cabernet sauvignon n. – cabernet

Canina Nera n. – canina

Centesimino n.

Chardonnay b.

Ciliegiolo n. – morettone

Cornacchia n.

Croatina n. – bonarda

Dolcetto n.

Durella b. – durello

Ervi b.

Famoso b.

Fiano b.

Forgiarin n.

Fortana n. – uva d’oro

Gamay n.

Garganega b. – d’oro b.

Groppello gentile n. – groppello

Lambrusco barghi n. – lambrusco

Lambrusco benetti n. – lambrusco

Lambrusco grasparossa n. – groppello grasparossa

Lambrusco grasparossa n. – lambrusco

Lambrusco maestri n. – lambrusco

Lambrusco marani n. – lambrusco

Lambrusco montericco n. – lambrusco

Lambrusco oliva n. – lambrusco

Lambrusco salamino n. – lambrusco

Lambrusco viadanese n. – lambrusco

Lambrusco a foglia frastagliata n. – enantio n.

Lambrusco a foglia frastagliata n. – lambrusco

Lambrusco di sorbara n. – lambrusco

Lanzesa b.

Malbo gentile n.

Malvasia istriana b. – malvasia

Malvasia bianca di candia b. – malvasia

Malvasia di candia aromatica b. – malvasia

Malvasia rosa rs.

Manzoni bianco v. – incrocio manzoni 6.0.13 b.

Marsanne b.

Marzemino n. – berzamino

Marzemino n. – berzemino

Melara b.

Merlese n.

Montepulciano n.

Montù b. – montuni

Moscato bianco b. – moscato

Mostosa b.

Müller thurgau b. – riesling x sylvaner

Negretto n.

Ortrugo b.

Pelagos n.

Perla dei vivi n.

Petit verdot n

Pignoletto b. – alionzina

Pignoletto b. – grechetto gentile

Pinot bianco b. – pinot

Pinot grigio – pinot

Pinot nero n. – pinot

Raboso veronese n. – raboso

Rebo n.

Refosco dal peduncolo rosso n. – refosco

Riesling italico b. – riesling

Riesling renano b. – riesling

Ruggine b.

Sangiovese n. – sangioveto

Santa maria b.

Sauvignon b. – sauvignon blanc

Scarsafoglia b.

Sgavetta n.

Spergola b.

Syrah n. – shiraz

Termarina n.

Terrano n. – lambrusco dal peduncolo rosso

Tocai friulano b.

Traminer aromatico rs.

Trebbianina b.

Trebbiano modenese b. – trebbiano

Trebbiano romagnolo b. – trebbiano

Trebbiano toscano b. – biancame B.

Trebbiano toscano b. – trebbiano

Uva del fantini n.

Uva del tundé n.

Uva longanesi n.

Uva tosca n.

Verdea b. – colombana bianca

Verdicchio bianco b. – verdicchio

Vernaccina b.

Veruccese n.

8.   Opis povezav

8.1.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ – kategorije vino, peneče vino, biser vino, delno prevreti grozdni mošt, vino iz sušenega grozdja

Informacije o geografskem območju

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo:

Za vse kategorije, zajete v specifikaciji proizvoda, je območje proizvodnje vin z ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“ celotno upravno ozemlje pokrajin Bologna, Ferrara, Modena, Parma, Piacenza in Reggio Emilia.

Za območje so značilni enotna prst in podnebne razmere, ki so posledica skupnega izvora, lege in izpostavljenosti tal, celotno območje pa je zelo primerno za vinogradniške dejavnosti, ki tam uspevajo. Zlasti podnebne razmere so ustvarile enotno pokrajino, zaradi česar se v vinogradih na celotnem območju, na katerem se pridelujejo vina z ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“, večinoma uporabljajo iste tehnike gojenja.

Vinogradi uspevajo na različnih nadmorskih višinah, od ravnin navzgor, kar je odvisno od območja, gojenih sort vinske trte in vinogradniške ter enološke tradicije. Najmanj vinske trte je v visokih Apeninih, kjer je podnebje prehladno.

Temperaturni vzorci na območju so zelo raznoliki, od zmernega subkontinentalnega podnebja (ki je najpomembnejše za vinorodna območja) do zmerno hladnega podnebja.

Ravnina, običajno na nadmorski višini od 2 do 70 m, se razprostira na neprekinjenem območju od reke Pad do jadranske obale in vse do prostranih apeninskih dolin na nadmorski višini do 150 m. Na ravninskih predgorjih in aluvialnih ravnicah, za katere so značilni navpični nanosi, ki jih večinoma odlagajo apeninske reke in pritoki, medtem ko je nanose na vijugastih ravninah in v delti odložila reka Pad.

Vsako leto zapade od 600 do 800 mm padavin, večinoma jeseni, nekoliko manj pa spomladi. Pomanjkanje vode se pojavlja večinoma poleti, blažijo pa ga visoka relativna vlažnost zraka in naravne zaloge podtalnice. Na višjih nadmorskih legah zapade več dežja, od približno 800 mm na obrobju Apeninov, ki ležijo nad ravninami, do več kot 2 000 mm v visokih Apeninih, poleg tega pa je na višjih nadmorskih legah tudi več deževnih dni.

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo:

Širitev vinogradništva v Emiliji, ki je povezano z udomačitvijo divjih ali avtohtonih sort vinske trte ter nenehno razvijajočimi se tehnikami gojenja, ki pričajo o tesni povezavi med človekovimi dejavnostmi in okoljskimi dejavniki, je že od rimskih časov izčrpno dokumentirano.

V zadnjem tisočletju sta bila gojenje vinske trte in zgodovina človeštva prepletena, zato so med njima nastale neločljive povezave, ki se kažejo v lokalni kulturi ter tradicionalnih kmetijskih praksah in enoloških postopkih, bolj splošno pa tudi na področju umetnosti in gastronomije.

Znanstveni in tehnološki napredek sta bila dosežena s pomočjo tehničnih kmetijskih srednjih šol Reggio Emilia, Finale Emilia ter Castelfranco Emilia, ki usposabljajo o novih vinarskih tehnologijah in jih razširjajo. Zasluge za sodobno vinogradništvo je mogoče v veliki meri pripisati navedenim dejavnostim usposabljanja in razširjanja znanja, pomemben pa je tudi prispevek vinogradnikov v regiji, ki so uvedli postopke in metode upravljanja vinogradov, ki združujejo okoljsko in gospodarsko trajnostnost ter inovativne vinarske tehnologije.

8.2.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ – kategorija vino

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem.

Bela vina „dell’Emilia“ / „Emilia“ so slamnato rumene do zlatorumene barve, včasih z bledozelenimi ali bakrenimi odtenki, kot na primer pinot grigio. Vonj vin zaznamujejo nežne, prefinjene arome s sadnimi notami, ki so značilne za glavno sorto vinske trte, zlasti pri aromatičnih ali polaromatičnih sortah, kot sta spergola in trebbiano. Okus vin je suh do sladek, skladen, dobro strukturiran, svež in aromatičen.

Vina rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“ so rožnate barve različne intenzivnosti, ki je odvisna od uporabljenega postopka proizvodnje vina. Okus je svež in skladen, lahko je suh do sladek in ima uravnotežene kisline.

Rdeča vina „dell’Emilia“ / „Emilia“ so rubinaste barve različne intenzivnosti. Njihov vonj je vinski, s cvetličnimi ali sadnimi aromami, kar je odvisno od sorte vinske trte, iz katere so pridelana. Okus je skladen in dobro strukturiran ter je lahko suh do sladek.

Vonj in okus rdečih vin „novello“ sta povezana s posebno tehniko ogljikove maceracije grozdja za pridelavo vina, ki okrepi njegov vinski profil in značilne note sorte vinske trte.

Na kakovostne lastnosti vin vplivajo stanje tal in podnebne razmere na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, ter izrazite razlike med nočnimi in dnevnimi temperaturami v času zorenja grozdja omogočajo optimalno zorenje grozdov, zato ima grozdje ustrezno vsebnost sladkorja in kislin, odlikuje pa ga tudi kombinacija drugih kakovostnih in organoleptičnih lastnosti, ki so značilne za posamezne sorte in se zaznajo tudi v vinih, pridelanih iz njih.

Vzročna povezava torej temelji na posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

8.3.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ – kategorije peneče vino, biser vino, delno prevreti grozdni mošt

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem.

Pridelava penečih in biser vin je stoletna tradicija in velja za vodilno dejavnost lokalnega vinarstva. Zaradi posebne skrbnosti med gojenjem vinske trte, trgatvijo in predelavo grozdja v osnovno vino ter v nadaljnjem obdobju sekundarnega vrenja sta peneče in biser vino posebno prefinjeni in elegantni vini.

Peneča vina, biser vina in delno prevreti grozdni mošt so tako kakovostni zaradi dostopnosti grozdja s kakovostnimi lastnostmi, ki so idealne za proizvodnjo tovrstnih vin.

Zmerno sproščanje ogljikovega dioksida, ki ga omogoča naravno vrenje v zaprtih posodah, daje svežino in živahnost belim, rosé in rdečim biser vinom.

Specializacija postopka proizvodnje je omogočila opredelitev sort, najprimernejših za pridelavo biser vina, in izvajanje sekundarnega vrenja z najnaprednejšo opremo; ti dejavniki so prispevali k povečanju kakovosti končnega proizvoda.

Enako velja tudi za beli, rdeči ali rosé delno prevreti grozdni mošt, ki se prideluje po metodi charmat (ali martinotti), s katero se dosežeta svežina končnega proizvoda in zmerni delež alkohola.

Na kakovostne lastnosti vin vplivajo stanje tal in podnebne razmere na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, ter izrazite razlike med nočnimi in dnevnimi temperaturami v času zorenja grozdja omogočajo optimalno zorenje grozdov, zato ima grozdje ustrezno vsebnost sladkorja in kislin, odlikuje pa ga tudi kombinacija drugih kakovostnih in organoleptičnih lastnosti, ki so značilne za posamezne sorte in se zaznajo tudi v vinih, pridelanih iz njih.

Vzročna povezava torej temelji na posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

8.4.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ – kategorija vino iz sušenega grozdja

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem.

Glede na uporabljeno sorto vinske trte so vina lahko zlatorumene do jantarne barve (bela vina) ali granatno rdeče barve. Vonj je nežen in razpoznaven, z notami sušenega grozdja, včasih tudi začimb ter spominja na med in zrelo sadje. Njihov okus je poln in skladen ter suh do sladek, čeprav je pri večini vin vsebnost sladkorja višja.

Vina vrste „passito“ se lahko pridelujejo iz vseh sort vinske trte, belih in rdečih, najpogosteje pa se uporabljajo aromatične (moscato giallo, moscato rosa, traminer aromatico) in polaromatične sorte vinske trte (goldtraminer, nosiola, riesling renano, sauvignon itd.).

Grozdje se suši v posebnih prostorih za sušenje, čas sušenja pa je odvisen od intenzivnosti lastnosti, ki naj bi jih ta tehnika doprinesla končnemu proizvodu.

Proizvajalec grozdje, ki se bo uporabilo za proizvodnjo vin „passito“, določi na podlagi posebnih fizikalnih in kakovostnih lastnosti grozda.

Grozdi z veliko prostora med jagodami so zlasti primerni za sušenje in se med trgatvijo izberejo v vinogradu.

Za sušenje so ugodne velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, ki so posebno izrazite pozno poleti in jeseni.

Na kakovostne lastnosti vin vplivajo stanje tal in podnebne razmere na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, ter izrazite razlike med nočnimi in dnevnimi temperaturami v času zorenja grozdja omogočajo optimalno zorenje grozdov, zato ima grozdje ustrezno vsebnost sladkorja in kislin, odlikuje pa ga tudi kombinacija drugih kakovostnih in organoleptičnih lastnosti, ki so značilne za posamezne sorte in se zaznajo tudi v vinih, pridelanih iz njih.

Vzročna povezava torej temelji na posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Odstopanje od proizvodnje in obdelave vina na razmejenem geografskem območju

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Opis pogoja:

V skladu z odstopanjem iz člena 6(4)(b) Uredbe (ES) št. 607/2009 lahko postopek pridelave delno prevretega grozdnega mošta in vseh drugih kategorij vin z ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“, vključno s pridelavo in sekundarnim vrenjem biser vin ter penečih vin, poteka ne samo na razmejenem območju proizvodnje, temveč tudi znotraj meja sosednjih pokrajin Ravenna, Forlì-Cesena, Mantua in Cremona.

Navedba dveh ali več sort vinske trte na etiketi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Opis pogoja:

Da bi se vina z ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“ označila z imeni dveh ali več sort vinske trte, mora vsaka „drugotna“ sorta predstavljati več kot 15 %, sorte pa je treba navesti na etiketi v padajočem vrstnem redu glede na dejanski delež uporabljenega grozdja.

Tako se namreč zagotovi, da imajo tako pridelana in označena vina lastnosti vseh sort vinske trte, iz katerih so pridelana, da potrošniki ne bi prejemali zavajajočih informacij, saj ustrezna zakonodaja EU (člen 62(1)(c)(ii) Uredbe (ES) št. 607/2009) ne določa najmanjšega deleža uporabljenih „drugotnih“ sort vinske trte.

Ta omejitvena določba je v skladu s členom 70(1) Uredbe (ES) št. 607/2009, ki državam članicam omogoča določitev strožjih določb glede označevanja v specifikacijah proizvoda, tudi glede navedbe sort vinske trte.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13479

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---