# Eiropas Savienības C 501/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 501 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 13. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 501

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 13. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2021/C 501/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par Eiropas sporta modeļa galvenajām iezīmēm | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2021/C 501/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par Eiropas sporta modeļa galvenajām iezīmēm

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 501/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR) (
  1
  ) | 8 |
| 2021/C 501/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO) (
  1
  ) | 9 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 501/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR) (
  1
  )

1

8

2021/C 501/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO) (
  1
  )

1

9

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 501/04 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 10. decembris | 10 |
| 2021/C 501/05 | Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju, kā arī korekcijas koeficientu, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām, pārskatīšana 2021. gadā | 11 |
| 2021/C 501/06 | To korekcijas koeficientu ikgadējā pārskatīšana, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu eiropas savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam | 17 |
| 2021/C 501/07 | Starpposma pasākumi to korekcijas koeficentu pārskatīšanai, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam | 21 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 501/04

Euro maiņas kurss — 2021. gada 10. decembris

10

2021/C 501/05

Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju, kā arī korekcijas koeficientu, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām, pārskatīšana 2021. gadā

11

2021/C 501/06

To korekcijas koeficientu ikgadējā pārskatīšana, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu eiropas savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

17

2021/C 501/07

Starpposma pasākumi to korekcijas koeficentu pārskatīšanai, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

21

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 501/08 | Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indijas un Turcijas izcelsmes keramikas flīžu importu | 25 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 501/09 | Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu | 36 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 501/08

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indijas un Turcijas izcelsmes keramikas flīžu importu

25

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 501/09

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 13.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 501/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 501/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par Eiropas sporta modeļa galvenajām iezīmēm

(2021/C 501/01)

PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT, KA:

| 1. | saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 6. pantu sports ir joma, kurā ar ES līmeņa darbībām būtu jāatbalsta, jākoordinē un jāpapildina dalībvalstu darbības; |
| --- | --- |

1.

saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 6. pantu sports ir joma, kurā ar ES līmeņa darbībām būtu jāatbalsta, jākoordinē un jāpapildina dalībvalstu darbības;

| 2. | saskaņā ar LESD 165. panta 1. punktu “Savienība palīdz risināt Eiropas sporta nozares jautājumus, ņemot vērā šīs nozares īpatnības, tās struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, un tās sociālo un audzinošo nozīmi”; |
| --- | --- |

2.

saskaņā ar LESD 165. panta 1. punktu “Savienība palīdz risināt Eiropas sporta nozares jautājumus, ņemot vērā šīs nozares īpatnības, tās struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, un tās sociālo un audzinošo nozīmi”;

| 3. | saskaņā ar LESD 165. panta 2. punktu viens no Savienības rīcības mērķiem ir “attīstīt Eiropas dimensiju sportā, veicinot taisnīgumu un atklātību sporta sacensībās un sadarbību starp struktūrām, kas ir atbildīgas par sportu, kā arī sargājot sportistu, jo īpaši jaunāko sportistu, fizisko un morālo integritāti”; |
| --- | --- |

3.

saskaņā ar LESD 165. panta 2. punktu viens no Savienības rīcības mērķiem ir “attīstīt Eiropas dimensiju sportā, veicinot taisnīgumu un atklātību sporta sacensībās un sadarbību starp struktūrām, kas ir atbildīgas par sportu, kā arī sargājot sportistu, jo īpaši jaunāko sportistu, fizisko un morālo integritāti”;

| 4. | Padomes secinājumos par Covid-19 pandēmijas ietekmi uz sporta nozari un šīs nozares atveseļošanu dalībvalstis tiek aicinātas “veicināt solidaritāti starp sporta federācijām, klubiem, organizācijām un sportistiem ar mērķi sekmēt sporta nozares ilgtspējīgu atveseļošanu un turpmāku attīstību un atzīt Eiropas sporta modeli (1) kā piemēru uz solidaritāti balstītai sistēmai”; |
| --- | --- |

4.

Padomes secinājumos par Covid-19 pandēmijas ietekmi uz sporta nozari un šīs nozares atveseļošanu dalībvalstis tiek aicinātas “veicināt solidaritāti starp sporta federācijām, klubiem, organizācijām un sportistiem ar mērķi sekmēt sporta nozares ilgtspējīgu atveseļošanu un turpmāku attīstību un atzīt Eiropas sporta modeli (1) kā piemēru uz solidaritāti balstītai sistēmai”;

| 5. | Eiropas Savienības sporta darba plānā 2021.–2024. gadam ir norādīts, ka Eiropas sporta modelis ir nozīmīgs temats prioritārajā jomā “Aizsargāt godprātīgumu un vērtības sportā”; |
| --- | --- |

5.

Eiropas Savienības sporta darba plānā 2021.–2024. gadam ir norādīts, ka Eiropas sporta modelis ir nozīmīgs temats prioritārajā jomā “Aizsargāt godprātīgumu un vērtības sportā”;

| 6. | pārskatītajā Eiropas Sporta hartā, ko Eiropas Padome pieņēma 2021. gada 13. oktobrī, ir uzsvērtas kopīgās iezīmes, kas piemīt Eiropas sporta un tā organizācijas sistēmai, kuru sporta kustība saprot kā Eiropas sporta modeli; |
| --- | --- |

6.

pārskatītajā Eiropas Sporta hartā, ko Eiropas Padome pieņēma 2021. gada 13. oktobrī, ir uzsvērtas kopīgās iezīmes, kas piemīt Eiropas sporta un tā organizācijas sistēmai, kuru sporta kustība saprot kā Eiropas sporta modeli;

ATZĪSTOT, KA:

| 7. | Eiropā sporta organizēšanas pamatā ir pamattiesības uz biedrošanās brīvību. Tā ir arī balstīta tādās vērtībās kā solidaritāte dažādu sporta līmeņu starpā, jo īpaši starp profesionālo un tautas sportu, taisnīgums, godprātīgums, atklātība, dzimumu līdztiesība un laba pārvaldība; |
| --- | --- |

7.

Eiropā sporta organizēšanas pamatā ir pamattiesības uz biedrošanās brīvību. Tā ir arī balstīta tādās vērtībās kā solidaritāte dažādu sporta līmeņu starpā, jo īpaši starp profesionālo un tautas sportu, taisnīgums, godprātīgums, atklātība, dzimumu līdztiesība un laba pārvaldība;

| 8. | Eiropā lielākajai daļai vērtībās balstīta organizētā sporta veidu galvenās iezīmes ir sporta organizēšana, pamatojoties uz autonomu, demokrātisku un teritoriālu piramīdveida struktūru, kas aptver visus sporta līmeņus, sākot no tautas sporta līdz profesionālam sportam, un ietver gan sporta klubu, gan nacionālo komandu sacensības un tādus mehānismus finansiālas solidaritātes, taisnīguma un atklātības nodrošināšanai sporta sacensībās kā princips, saskaņā ar kuru sportistus pārceļ augstākā vai zemākā līgā; |
| --- | --- |

8.

Eiropā lielākajai daļai vērtībās balstīta organizētā sporta veidu galvenās iezīmes ir sporta organizēšana, pamatojoties uz autonomu, demokrātisku un teritoriālu piramīdveida struktūru, kas aptver visus sporta līmeņus, sākot no tautas sporta līdz profesionālam sportam, un ietver gan sporta klubu, gan nacionālo komandu sacensības un tādus mehānismus finansiālas solidaritātes, taisnīguma un atklātības nodrošināšanai sporta sacensībās kā princips, saskaņā ar kuru sportistus pārceļ augstākā vai zemākā līgā;

| 9. | vērtībās balstīts organizētais sports Eiropā parasti ir strukturēts valsts līmenī, un pēc būtības to organizē viena federācija katrā sporta veidā, tādējādi nodrošinot visaptverošu pieeju noteikumiem, regulējumam un standartiem, kā arī sacensību kalendāru un kvalificēšanās sacensībām ievērošanu. Minētās organizācijas ir apņēmušās nodrošināt finansiālu solidaritāti starp profesionālo un tautas sportu, kā arī augstāko labas pārvaldības līmeni, pamattiesības un cilvēktiesības, garīgo un fizisko veselību, sportistu drošību, visu veidu diskriminācijas novēršanu un godprātīguma sportā veicināšanu; |
| --- | --- |

9.

vērtībās balstīts organizētais sports Eiropā parasti ir strukturēts valsts līmenī, un pēc būtības to organizē viena federācija katrā sporta veidā, tādējādi nodrošinot visaptverošu pieeju noteikumiem, regulējumam un standartiem, kā arī sacensību kalendāru un kvalificēšanās sacensībām ievērošanu. Minētās organizācijas ir apņēmušās nodrošināt finansiālu solidaritāti starp profesionālo un tautas sportu, kā arī augstāko labas pārvaldības līmeni, pamattiesības un cilvēktiesības, garīgo un fizisko veselību, sportistu drošību, visu veidu diskriminācijas novēršanu un godprātīguma sportā veicināšanu;

| 10. | sports pats par sevi arī ir uzskatāms par svarīgu Eiropas ekonomikas nozari, kas ar jaunu sportā ieinteresēto personu un pieeju – piemēram, sporta nozares, sponsoru, mediju, nozīmīgu pasākumu, jaunu sporta veidu, sportistu devuma u. c. – starpniecību veicina ekonomikas izaugsmi, attīstību un nodarbinātības iespējas (2). Minētās jaunās ieinteresētās personas un pieejas būtu jāņem vērā arī turpmākajā Eiropas sporta attīstībā; |
| --- | --- |

10.

sports pats par sevi arī ir uzskatāms par svarīgu Eiropas ekonomikas nozari, kas ar jaunu sportā ieinteresēto personu un pieeju – piemēram, sporta nozares, sponsoru, mediju, nozīmīgu pasākumu, jaunu sporta veidu, sportistu devuma u. c. – starpniecību veicina ekonomikas izaugsmi, attīstību un nodarbinātības iespējas (2). Minētās jaunās ieinteresētās personas un pieejas būtu jāņem vērā arī turpmākajā Eiropas sporta attīstībā;

UZSVEROT, KA:

| 11. | sporta federācijām vajadzētu būt galvenajām sava attiecīgā sporta veida organizēšanas un darbības pārraudzītājām, un tām vajadzētu demokrātiskā, līdzsvarotā un saskanīgā veidā saskaņot sportistu, sporta klubu un līgu, līdzjutēju un citu ieinteresēto personu un sporta organizāciju intereses, lai visi dotu savu pienesumu veselīgā sporta attīstībā; |
| --- | --- |

11.

sporta federācijām vajadzētu būt galvenajām sava attiecīgā sporta veida organizēšanas un darbības pārraudzītājām, un tām vajadzētu demokrātiskā, līdzsvarotā un saskanīgā veidā saskaņot sportistu, sporta klubu un līgu, līdzjutēju un citu ieinteresēto personu un sporta organizāciju intereses, lai visi dotu savu pienesumu veselīgā sporta attīstībā;

| 12. | lai atbalstītu labas pārvaldības principu vērtībās balstītā organizētā sportā, kurā tiek uzklausīts un ņemts vērā sportistu viedoklis, būtiska nozīme ir sportistu tiesību un pienākumu, piemēram, nediskriminēšanas, piekļuves informācijai, pārstāvības sporta organizācijā, privātuma un tiesību uz taisnīgu tiesu, aizsardzības mehānismiem un sportistu iespējai izmantot šos mehānismus; |
| --- | --- |

12.

lai atbalstītu labas pārvaldības principu vērtībās balstītā organizētā sportā, kurā tiek uzklausīts un ņemts vērā sportistu viedoklis, būtiska nozīme ir sportistu tiesību un pienākumu, piemēram, nediskriminēšanas, piekļuves informācijai, pārstāvības sporta organizācijā, privātuma un tiesību uz taisnīgu tiesu, aizsardzības mehānismiem un sportistu iespējai izmantot šos mehānismus;

| 13. | finanšu solidaritāte ir viena no vērtībās balstīta organizētā sporta galvenajām iezīmēm. Tā var palīdzēt izveidot, uzturēt un stiprināt saikni starp profesionālo un tautas sportu, komerciāli mazāk pievilcīgu sacensību līdzfinansēšanu, kā arī brīvprātīgo, sportistu, treneru, amatpersonu u. c. apmācību. Turklāt būtu jāatbalsta arī darbības, kas sekmē tādu vērtību ievērošanu sportā kā pamattiesības un cilvēktiesības, demokrātija, solidaritāte, sociālā integrācija, dzimumu līdztiesība, jauniešu izaugsme, bērna tiesības un sports kā izglītība; |
| --- | --- |

13.

finanšu solidaritāte ir viena no vērtībās balstīta organizētā sporta galvenajām iezīmēm. Tā var palīdzēt izveidot, uzturēt un stiprināt saikni starp profesionālo un tautas sportu, komerciāli mazāk pievilcīgu sacensību līdzfinansēšanu, kā arī brīvprātīgo, sportistu, treneru, amatpersonu u. c. apmācību. Turklāt būtu jāatbalsta arī darbības, kas sekmē tādu vērtību ievērošanu sportā kā pamattiesības un cilvēktiesības, demokrātija, solidaritāte, sociālā integrācija, dzimumu līdztiesība, jauniešu izaugsme, bērna tiesības un sports kā izglītība;

| 14. | organizētais sports Eiropā saskaras ar tādiem iekšējiem un ārējiem apdraudējumiem kā slikta pārvaldība, korupcija, manipulācijas sportā, finanšu nestabilitāte, cilvēktiesību pārkāpumi, dopings, rasisms, vardarbība, dzimumu nevienlīdzība, aizvien pieaugoša komercializācija un tendence pirkt nevis trenēt jaunus sportistus. Minētās problēmas ir jārisina ciešā sadarbībā ar attiecīgajām iestādēm un organizācijām, kurām būtu jāaizsargā vērtības un godprātīgums sportā, jāveicina laba pārvaldība un jānodrošina sportam labvēlīga nākotne; |
| --- | --- |

14.

organizētais sports Eiropā saskaras ar tādiem iekšējiem un ārējiem apdraudējumiem kā slikta pārvaldība, korupcija, manipulācijas sportā, finanšu nestabilitāte, cilvēktiesību pārkāpumi, dopings, rasisms, vardarbība, dzimumu nevienlīdzība, aizvien pieaugoša komercializācija un tendence pirkt nevis trenēt jaunus sportistus. Minētās problēmas ir jārisina ciešā sadarbībā ar attiecīgajām iestādēm un organizācijām, kurām būtu jāaizsargā vērtības un godprātīgums sportā, jāveicina laba pārvaldība un jānodrošina sportam labvēlīga nākotne;

| 15. | laba pārvaldība sportā ir priekšnoteikums sporta organizāciju un federāciju autonomijai un pašregulācijai saskaņā ar demokrātijas, pārredzamības, godprātīguma, solidaritātes, dzimumu līdztiesības, atklātības, pārskatatbildības un sociālās atbildības principiem. Svarīgi, lai sporta organizācijas un federācijas ievērotu un pēc iespējas paaugstinātu labas pārvaldības standartus, dodot iespēju sportistiem un līdzjutējiem paust savu viedokli; |
| --- | --- |

15.

laba pārvaldība sportā ir priekšnoteikums sporta organizāciju un federāciju autonomijai un pašregulācijai saskaņā ar demokrātijas, pārredzamības, godprātīguma, solidaritātes, dzimumu līdztiesības, atklātības, pārskatatbildības un sociālās atbildības principiem. Svarīgi, lai sporta organizācijas un federācijas ievērotu un pēc iespējas paaugstinātu labas pārvaldības standartus, dodot iespēju sportistiem un līdzjutējiem paust savu viedokli;

| 16. | sporta ilgtermiņa dzīvotspējas nolūkā ir ļoti svarīgi saglabāt un vajadzības gadījumā uzlabot konkurences līdzsvaru, lai neradītu netaisnīgas priekšrocības. Lai veicinātu godīgas, konkurētspējīgas un līdzsvarotas sporta sacensības, būtu jāapsver plašs pasākumu klāsts attiecībā uz īstermiņa vajadzību risināšanu un ilgtermiņa attīstību; |
| --- | --- |

16.

sporta ilgtermiņa dzīvotspējas nolūkā ir ļoti svarīgi saglabāt un vajadzības gadījumā uzlabot konkurences līdzsvaru, lai neradītu netaisnīgas priekšrocības. Lai veicinātu godīgas, konkurētspējīgas un līdzsvarotas sporta sacensības, būtu jāapsver plašs pasākumu klāsts attiecībā uz īstermiņa vajadzību risināšanu un ilgtermiņa attīstību;

ŅEMOT VĒRĀ, KA:

| 17. | nacionālo komandu sacensības ir Eiropas organizētā sporta neatņemama daļa (3). Tām ir būtiska nozīme ne vien nacionālās identitātes veicināšanā un jaunu sportistu iedvesmošanā sasniegt augstāko sava sportiskā snieguma potenciālu, bet arī solidaritātes ar tautas sportu veicināšanā un lai rādītu paraugu jaunajai paaudzei; |
| --- | --- |

17.

nacionālo komandu sacensības ir Eiropas organizētā sporta neatņemama daļa (3). Tām ir būtiska nozīme ne vien nacionālās identitātes veicināšanā un jaunu sportistu iedvesmošanā sasniegt augstāko sava sportiskā snieguma potenciālu, bet arī solidaritātes ar tautas sportu veicināšanā un lai rādītu paraugu jaunajai paaudzei;

| 18. | visu veidu un visu līmeņu sporta organizācijas apņemas veidot pārredzamības kultūru un ieviest procedūras, kas balstītas uz labas pārvaldības principiem, kuri nodrošina šo organizāciju finanšu resursu nevainojamu pārvaldību, stingrus kontroles pasākumus interešu konfliktu un korupcijas novēršanai un noteiktu termiņu vēlētiem amatiem; |
| --- | --- |

18.

visu veidu un visu līmeņu sporta organizācijas apņemas veidot pārredzamības kultūru un ieviest procedūras, kas balstītas uz labas pārvaldības principiem, kuri nodrošina šo organizāciju finanšu resursu nevainojamu pārvaldību, stingrus kontroles pasākumus interešu konfliktu un korupcijas novēršanai un noteiktu termiņu vēlētiem amatiem;

| 19. | profesionālā sporta aizvien pieaugošā komercializācija padara sportu par darbību, kas arvien lielākā mērā ir vērsta uz peļņas gūšanu, un to jo īpaši sekmē apraides tiesību vērtība. Lai gan tas palīdz radīt finanšu resursus lielākam skaitam sportistu, sporta komerciālās dimensijas attīstība var radīt apdraudējumu sporta vērtībām; |
| --- | --- |

19.

profesionālā sporta aizvien pieaugošā komercializācija padara sportu par darbību, kas arvien lielākā mērā ir vērsta uz peļņas gūšanu, un to jo īpaši sekmē apraides tiesību vērtība. Lai gan tas palīdz radīt finanšu resursus lielākam skaitam sportistu, sporta komerciālās dimensijas attīstība var radīt apdraudējumu sporta vērtībām;

| 20. | laikā, kad sporta modernizēšana rada jaunas finanšu iespējas, kas izriet no sporta ekonomiskā potenciāla, ir īpaši svarīgi, lai vērtībās balstītā organizētajā sportā tiktu saglabāts godprātīgums, ievēroti labas pārvaldības principi un valstu, ES un starptautiskās tiesības un saglabāti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, kas vajadzīgi, lai visi dalībnieki efektīvi īstenotu solidaritātes vērtības; |
| --- | --- |

20.

laikā, kad sporta modernizēšana rada jaunas finanšu iespējas, kas izriet no sporta ekonomiskā potenciāla, ir īpaši svarīgi, lai vērtībās balstītā organizētajā sportā tiktu saglabāts godprātīgums, ievēroti labas pārvaldības principi un valstu, ES un starptautiskās tiesības un saglabāti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, kas vajadzīgi, lai visi dalībnieki efektīvi īstenotu solidaritātes vērtības;

| 21. | konkrētas Eiropas sporta vērtības un tradīcijas labvēlīgi ietekmē sabiedrību, un tās būtu jāveicina, vienlaikus liekot uzsvaru uz Eiropas sporta struktūru daudzveidību un sarežģītību. Šajā rezolūcijā ir uzsvērtas Eiropas sporta modeļa galvenās iezīmes, lielāko uzmanību pievēršot vērtībās balstītam organizētam sportam; |
| --- | --- |

21.

konkrētas Eiropas sporta vērtības un tradīcijas labvēlīgi ietekmē sabiedrību, un tās būtu jāveicina, vienlaikus liekot uzsvaru uz Eiropas sporta struktūru daudzveidību un sarežģītību. Šajā rezolūcijā ir uzsvērtas Eiropas sporta modeļa galvenās iezīmes, lielāko uzmanību pievēršot vērtībās balstītam organizētam sportam;

AICINA DALĪBVALSTIS SASKAŅĀ AR SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN ATBILSTOŠĀ LĪMENĪ:

| 22. | atbalstīt Eiropas sporta modeļa galvenās iezīmes, piemēram, biedrošanās brīvību, piramīdveida struktūru, atvērtu sistēmu pārcelšanai augstākā vai zemākā līgā, pieeju tautas sportam un solidaritāti ar tautas sportu, lomu nacionālās identitātes veidošanā, kopienas veidošanu un struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, kā arī sociālo, izglītojošo, kultūras un veselības funkciju, kā tas noteikts attiecīgajos ES tiesību aktos; |
| --- | --- |

22.

atbalstīt Eiropas sporta modeļa galvenās iezīmes, piemēram, biedrošanās brīvību, piramīdveida struktūru, atvērtu sistēmu pārcelšanai augstākā vai zemākā līgā, pieeju tautas sportam un solidaritāti ar tautas sportu, lomu nacionālās identitātes veidošanā, kopienas veidošanu un struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, kā arī sociālo, izglītojošo, kultūras un veselības funkciju, kā tas noteikts attiecīgajos ES tiesību aktos;

| 23. | turpināt Eiropas sporta modeļa galveno iezīmju izpēti, kā arī turpināt par to uzsāktās diskusijas ar visām sportā ieinteresētajām personām, atzīstot pieeju daudzveidību un jaunākās norises dažādos sporta veidos, saskaņā ar vērtībās balstītu organizēto sportu, piemēram, izmantojot ES strukturēto dialogu par sportu; |
| --- | --- |

23.

turpināt Eiropas sporta modeļa galveno iezīmju izpēti, kā arī turpināt par to uzsāktās diskusijas ar visām sportā ieinteresētajām personām, atzīstot pieeju daudzveidību un jaunākās norises dažādos sporta veidos, saskaņā ar vērtībās balstītu organizēto sportu, piemēram, izmantojot ES strukturēto dialogu par sportu;

| 24. | popularizēt vērtības sportā un sporta organizācijās, kuras tiek pārvaldītas saskaņā ar demokrātijas, pārredzamības, godprātības, solidaritātes, dzimumu līdztiesības, atklātības, pārskatatbildības, pieejamības, sociālās atbildības un pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanas principiem; |
| --- | --- |

24.

popularizēt vērtības sportā un sporta organizācijās, kuras tiek pārvaldītas saskaņā ar demokrātijas, pārredzamības, godprātības, solidaritātes, dzimumu līdztiesības, atklātības, pārskatatbildības, pieejamības, sociālās atbildības un pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanas principiem;

| 25. | atzīt un saglabāt sporta nozares īpašo raksturu un sporta struktūras, kas balstītas uz brīvprātīgu darbību, kā arī sporta pārvaldības struktūru autonomiju sporta organizēšanā to atbildības jomā, vienlaikus ievērojot valsts, starptautiskos un ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

25.

atzīt un saglabāt sporta nozares īpašo raksturu un sporta struktūras, kas balstītas uz brīvprātīgu darbību, kā arī sporta pārvaldības struktūru autonomiju sporta organizēšanā to atbildības jomā, vienlaikus ievērojot valsts, starptautiskos un ES tiesību aktus;

| 26. | atzīt brīvprātīgo, tautas sporta klubu, ģimeņu un vietējo kopienu ieguldījumu sporta nozarē un vajadzības gadījumā sniegt tiem atbalstu; |
| --- | --- |

26.

atzīt brīvprātīgo, tautas sporta klubu, ģimeņu un vietējo kopienu ieguldījumu sporta nozarē un vajadzības gadījumā sniegt tiem atbalstu;

| 27. | stiprināt politiku, kas paredzēta sportistu un sporta darbinieku apmācības un izglītības veicināšanai, ņemot vērā, ka tā palīdz veicināt ar sportu saistītās sociālās, izglītojošās, ekonomiskās un plašākās intereses; |
| --- | --- |

27.

stiprināt politiku, kas paredzēta sportistu un sporta darbinieku apmācības un izglītības veicināšanai, ņemot vērā, ka tā palīdz veicināt ar sportu saistītās sociālās, izglītojošās, ekonomiskās un plašākās intereses;

| 28. | vērst uzmanību uz sekām, ko slēgtas sporta sacensības varētu radīt organizētajam sportam Eiropā, piemēram, fundamentālas izmaiņas sporta kvalifikācijas procesos, kas parasti ir balstīti uz nopelniem sportā; |
| --- | --- |

28.

vērst uzmanību uz sekām, ko slēgtas sporta sacensības varētu radīt organizētajam sportam Eiropā, piemēram, fundamentālas izmaiņas sporta kvalifikācijas procesos, kas parasti ir balstīti uz nopelniem sportā;

| 29. | iekļaut Eiropas sporta jautājumus konferences par Eiropas nākotni debatēs; |
| --- | --- |

29.

iekļaut Eiropas sporta jautājumus konferences par Eiropas nākotni debatēs;

AICINA EIROPAS KOMISIJU:

| 30. | atbalstīt Eiropas sporta modeļa galvenās iezīmes, piemēram, biedrošanās brīvību, piramīdveida struktūru, atvērtu sistēmu pārcelšanai augstākā vai zemākā līgā, pieeju tautas sportam un solidaritāti ar tautas sportu, lomu nacionālās identitātes veidošanā, kopienas veidošanu un struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, kā arī sociālo, izglītojošo, kultūras un veselības funkciju, kā tas noteikts attiecīgajos ES tiesību aktos; |
| --- | --- |

30.

atbalstīt Eiropas sporta modeļa galvenās iezīmes, piemēram, biedrošanās brīvību, piramīdveida struktūru, atvērtu sistēmu pārcelšanai augstākā vai zemākā līgā, pieeju tautas sportam un solidaritāti ar tautas sportu, lomu nacionālās identitātes veidošanā, kopienas veidošanu un struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, kā arī sociālo, izglītojošo, kultūras un veselības funkciju, kā tas noteikts attiecīgajos ES tiesību aktos;

| 31. | turpināt Eiropas sporta modeļa galveno iezīmju izpēti, kā arī turpināt par to uzsāktās diskusijas ar visām sportā ieinteresētajām personām, atzīstot pieeju daudzveidību un jaunākās norises dažādos sporta veidos, saskaņā ar vērtībās balstītu organizēto sportu, piemēram, izmantojot Komisijas pētījumu par Eiropas sporta modeli(-ļiem), ES strukturēto dialogu par sportu u. c.; |
| --- | --- |

31.

turpināt Eiropas sporta modeļa galveno iezīmju izpēti, kā arī turpināt par to uzsāktās diskusijas ar visām sportā ieinteresētajām personām, atzīstot pieeju daudzveidību un jaunākās norises dažādos sporta veidos, saskaņā ar vērtībās balstītu organizēto sportu, piemēram, izmantojot Komisijas pētījumu par Eiropas sporta modeli(-ļiem), ES strukturēto dialogu par sportu u. c.;

| 32. | atbalstīt sporta lomu un tā izglītojošo dimensiju, piemēram, sportistu duālo karjeru, un šo aspektu ilgtspējīgu apvienošanu savas kompetences ietvaros, ievērojot ES un starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

32.

atbalstīt sporta lomu un tā izglītojošo dimensiju, piemēram, sportistu duālo karjeru, un šo aspektu ilgtspējīgu apvienošanu savas kompetences ietvaros, ievērojot ES un starptautiskās tiesības;

| 33. | turpināt atzīt un praktiski izmantot sporta nozares īpašo raksturu un tās struktūras, kuras balstītas uz brīvprātīgu darbību un kurām būtu jādarbojas, augstā līmenī īstenojot labu pārvaldību, pārredzamību, pārskatatbildību, sociālo atbildību, iekļautību, godprātīgumu, demokrātiju, pašregulāciju un pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

33.

turpināt atzīt un praktiski izmantot sporta nozares īpašo raksturu un tās struktūras, kuras balstītas uz brīvprātīgu darbību un kurām būtu jādarbojas, augstā līmenī īstenojot labu pārvaldību, pārredzamību, pārskatatbildību, sociālo atbildību, iekļautību, godprātīgumu, demokrātiju, pašregulāciju un pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu;

| 34. | veicināt sadarbību un strukturētu dialogu ar sporta kustības pārstāvjiem, sportistu grupām, komercorganizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām to kompetences ietvaros, vienlaikus ņemot vērā sporta nozares īpašo raksturu; |
| --- | --- |

34.

veicināt sadarbību un strukturētu dialogu ar sporta kustības pārstāvjiem, sportistu grupām, komercorganizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām to kompetences ietvaros, vienlaikus ņemot vērā sporta nozares īpašo raksturu;

| 35. | vērst uzmanību uz sekām, ko slēgtas sporta sacensības varētu radīt organizētajam sportam Eiropā, piemēram, godīgumu un atklātību sporta sacensībās, struktūrām, kas balstītas uz brīvprātīgu darbību, un sociālo un izglītojošo funkciju; |
| --- | --- |

35.

vērst uzmanību uz sekām, ko slēgtas sporta sacensības varētu radīt organizētajam sportam Eiropā, piemēram, godīgumu un atklātību sporta sacensībās, struktūrām, kas balstītas uz brīvprātīgu darbību, un sociālo un izglītojošo funkciju;

| 36. | iekļaut Eiropas sporta jautājumus konferences par Eiropas nākotni debatēs; |
| --- | --- |

36.

iekļaut Eiropas sporta jautājumus konferences par Eiropas nākotni debatēs;

ŅEMOT VĒRĀ SPORTA ORGANIZĀCIJU AUTONOMIJU, AICINA SPORTA KUSTĪBU:

| 37. | atbalstīt Eiropas sporta modeļa galvenās iezīmes, piemēram, biedrošanās brīvību, piramīdveida struktūru, atvērtu sistēmu pārcelšanai augstākā vai zemākā līgā, pieeju tautas sportam un solidaritāti ar tautas sportu, lomu nacionālās identitātes veidošanā, kopienas veidošanu un struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, kā arī sociālo, izglītojošo, kultūras un veselības funkciju, kā tas noteikts attiecīgajos ES tiesību aktos; |
| --- | --- |

37.

atbalstīt Eiropas sporta modeļa galvenās iezīmes, piemēram, biedrošanās brīvību, piramīdveida struktūru, atvērtu sistēmu pārcelšanai augstākā vai zemākā līgā, pieeju tautas sportam un solidaritāti ar tautas sportu, lomu nacionālās identitātes veidošanā, kopienas veidošanu un struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, kā arī sociālo, izglītojošo, kultūras un veselības funkciju, kā tas noteikts attiecīgajos ES tiesību aktos;

| 38. | turpināt Eiropas sporta modeļa galveno iezīmju izpēti, kā arī turpināt par to uzsāktās diskusijas ar visām sportā ieinteresētajām personām, atzīstot pieeju daudzveidību un jaunākās norises dažādos sporta veidos, saskaņā ar vērtībās balstītu organizēto sportu, piemēram, izmantojot ES strukturēto dialogu par sportu; |
| --- | --- |

38.

turpināt Eiropas sporta modeļa galveno iezīmju izpēti, kā arī turpināt par to uzsāktās diskusijas ar visām sportā ieinteresētajām personām, atzīstot pieeju daudzveidību un jaunākās norises dažādos sporta veidos, saskaņā ar vērtībās balstītu organizēto sportu, piemēram, izmantojot ES strukturēto dialogu par sportu;

| 39. | veicināt solidaritāti starp sporta organizācijām visos līmeņos, lai sekmētu sporta nozares atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas, ilgtspēju un turpmāku attīstību; |
| --- | --- |

39.

veicināt solidaritāti starp sporta organizācijām visos līmeņos, lai sekmētu sporta nozares atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas, ilgtspēju un turpmāku attīstību;

| 40. | ievērot un saskaņot starptautiskā sporta kalendāra prasības un piedalīties solidaritātes shēmās; |
| --- | --- |

40.

ievērot un saskaņot starptautiskā sporta kalendāra prasības un piedalīties solidaritātes shēmās;

| 41. | apņemties nodrošināt finansiālu solidaritāti starp profesionālo un tautas sportu un ievērot augstākos labas pārvaldības, drošības un godprātīguma standartus attiecībā uz sportistiem, personālu, amatpersonām un skatītājiem; |
| --- | --- |

41.

apņemties nodrošināt finansiālu solidaritāti starp profesionālo un tautas sportu un ievērot augstākos labas pārvaldības, drošības un godprātīguma standartus attiecībā uz sportistiem, personālu, amatpersonām un skatītājiem;

| 42. | sadarboties ar visām ieinteresētajām personām, jo īpaši ar sporta pārvaldības struktūrām, lai saglabātu un stiprinātu pamattiesības un cilvēktiesības, jo īpaši sportistu tiesības visās ar sportu saistītajās darbībās un sportistu veselību, ko ietekmē sporta sacensību skaita pieaugums, kā arī dzimumu līdztiesību un sociālo iekļaušanu, izvairoties no visu veidu diskriminācijas; |
| --- | --- |

42.

sadarboties ar visām ieinteresētajām personām, jo īpaši ar sporta pārvaldības struktūrām, lai saglabātu un stiprinātu pamattiesības un cilvēktiesības, jo īpaši sportistu tiesības visās ar sportu saistītajās darbībās un sportistu veselību, ko ietekmē sporta sacensību skaita pieaugums, kā arī dzimumu līdztiesību un sociālo iekļaušanu, izvairoties no visu veidu diskriminācijas;

| 43. | nodrošināt, ka ir ieviesti efektīvi iekšējie un ārējie mehānismi, lai nodrošinātu atbilstību labas pārvaldības principiem un pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī atbilstīgus uzraudzības, ziņošanas un sankciju mehānismus; |
| --- | --- |

43.

nodrošināt, ka ir ieviesti efektīvi iekšējie un ārējie mehānismi, lai nodrošinātu atbilstību labas pārvaldības principiem un pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī atbilstīgus uzraudzības, ziņošanas un sankciju mehānismus;

| 44. | nodrošināt augstākā līmeņa un profesionālo sporta sacensību organizēšanu saskaņā ar atklātības sporta sacensībās principu, par prioritāti nosakot nopelnus sportā; |
| --- | --- |

44.

nodrošināt augstākā līmeņa un profesionālo sporta sacensību organizēšanu saskaņā ar atklātības sporta sacensībās principu, par prioritāti nosakot nopelnus sportā;

| 45. | sadarboties ar izglītības iestādēm, lai īstenotu praksē sporta un izglītības apvienošanu sportistu holistiskas attīstības, labklājības un godprātīguma nodrošināšanas nolūkā; |
| --- | --- |

45.

sadarboties ar izglītības iestādēm, lai īstenotu praksē sporta un izglītības apvienošanu sportistu holistiskas attīstības, labklājības un godprātīguma nodrošināšanas nolūkā;

| 46. | attiecīgā gadījumā veicināt un atvieglot gados jaunu sportistu un nepietiekami pārstāvēto grupu līdzdalību un iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā sportā; |
| --- | --- |

46.

attiecīgā gadījumā veicināt un atvieglot gados jaunu sportistu un nepietiekami pārstāvēto grupu līdzdalību un iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā sportā;

| 47. | izstrādāt mehānismus sportistu tiesību un pienākumu – piemēram, nediskriminēšanas, piekļuves informācijai, pārstāvības sporta organizācijās, privātuma un tiesību uz taisnīgu tiesu – aizsardzībai un mudināt sportistus izmantot šos mehānismus; |
| --- | --- |

47.

izstrādāt mehānismus sportistu tiesību un pienākumu – piemēram, nediskriminēšanas, piekļuves informācijai, pārstāvības sporta organizācijās, privātuma un tiesību uz taisnīgu tiesu – aizsardzībai un mudināt sportistus izmantot šos mehānismus;

| 48. | ievērot pamattiesības un cilvēktiesības un šajā sakarā pieņemt atbildīgus lēmumus attiecībā uz liela mēroga sporta pasākumu rīkotājiem gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās (4); |
| --- | --- |

48.

ievērot pamattiesības un cilvēktiesības un šajā sakarā pieņemt atbildīgus lēmumus attiecībā uz liela mēroga sporta pasākumu rīkotājiem gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās (4);

---

(1)  “Lai gan Eiropas sporta struktūru dažādības dēļ nav vienotas Eiropas sporta modeļa definīcijas, dažas būtiskas iezīmes to ļauj atpazīt. Šādas iezīmes ir piramīdveida struktūra, atvērta sistēma pārejai uz augstāku un zemāku līmeni, pieeja tautas sportam un solidaritāte, loma nacionālās identitātes veidošanā, struktūras, kuru pamatā ir brīvprātīga darbība, un tā sociālā un izglītojošā funkcija.”

(2)  Eiropas Komisija “Pētījums par sporta ietekmi uz ekonomiku, izmantojot sporta satelītkontus”, 2018. gada aprīlis.

(3)  Sk., piemēram, Tsjalle van der Burg: EU competition law, football and national markets, Research article (ES konkurences tiesības, futbols un valstu tirgi. Pētījums), 2020. gada 30. decembris.

(4)  Pamatojoties uz 2021. gada 27. janvāra vēstuli, ko parakstījuši 27 par sporta jautājumiem atbildīgie ministri un kas nosūtīta komisārei Mariya Gabriel.

---

I PIELIKUMS

Definīcija

Šajā rezolūcijā:

Vērtībās balstīts organizētais sports Eiropā

Vērtībās balstīta organizētā sporta pamatā ir biedrošanās brīvība un tādas vērtības kā laba pārvaldība, drošība, godprātīgums, solidaritāte, tostarp finansiāla solidaritāte, sportistu veselība un drošība, pamattiesību un cilvēktiesību ievērošana, dzimumu līdztiesība un brīvprātīga darbība. Tas parasti ir strukturēts valsts līmenī, un pēc būtības to organizē viena sporta federācija katrā sporta veidā, tādējādi nodrošinot visaptverošu pieeju noteikumiem, regulējumam un standartiem, kā arī sacensību kalendāru un kvalificēšanās sacensībām ievērošanu.

---

II PIELIKUMS

Politiskais konteksts

| 1. | Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2021)5 dalībvalstīm par pārskatīto Eiropas Sporta hartu, pieņemts 2021. gada 13. oktobrī. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2021)5 dalībvalstīm par pārskatīto Eiropas Sporta hartu, pieņemts 2021. gada 13. oktobrī.

| 2. | Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. februāra rezolūcija par Covid-19 ietekmi uz jauniešiem un sportu (2020/2864(RSP)). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. februāra rezolūcija par Covid-19 ietekmi uz jauniešiem un sportu (2020/2864(RSP)).

| 3. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2021. gada 1. janvāris – 2024. gada 30. jūnijs), 2020/C 419/01. |
| --- | --- |

3.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2021. gada 1. janvāris – 2024. gada 30. jūnijs), 2020/C 419/01.

| 4. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par Covid-19 pandēmijas ietekmi uz sporta nozari un šīs nozares atveseļošanu, 2020/C 214 I/01. |
| --- | --- |

4.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par Covid-19 pandēmijas ietekmi uz sporta nozari un šīs nozares atveseļošanu, 2020/C 214 I/01.

| 5. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju nodrošināšanu treneriem, uzlabojot iespējas apgūt prasmes un kompetences, 2020/C 196/01. |
| --- | --- |

5.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju nodrošināšanu treneriem, uzlabojot iespējas apgūt prasmes un kompetences, 2020/C 196/01.

| 6. | Eiropas Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūcija par Eiropas dimensiju sportā (2011/2087(INI)). |
| --- | --- |

6.

Eiropas Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūcija par Eiropas dimensiju sportā (2011/2087(INI)).

| 7. | Eiropas Komisijas paziņojums “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā”, COM/2011/0012 galīgā redakcija. |
| --- | --- |

7.

Eiropas Komisijas paziņojums “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā”, COM/2011/0012 galīgā redakcija.

| 8. | Eiropadome, Nica, 2000. gada 7.–10. decembris, prezidentvalsts secinājumi: IV pielikums – Deklarācija par sporta īpašo raksturu un tā sociālo funkciju Eiropā, kas jāņem vērā, īstenojot kopējo politiku. |
| --- | --- |

8.

Eiropadome, Nica, 2000. gada 7.–10. decembris, prezidentvalsts secinājumi: IV pielikums – Deklarācija par sporta īpašo raksturu un tā sociālo funkciju Eiropā, kas jāņem vērā, īstenojot kopējo politiku.

| 9. | Eiropadomes deklarācija par sportu – prezidentvalsts 2008. gada secinājumi, 17271/1/08 REV 1. |
| --- | --- |

9.

Eiropadomes deklarācija par sportu – prezidentvalsts 2008. gada secinājumi, 17271/1/08 REV 1.

| 10. | Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūcija Nr. 1602 (2008) par nepieciešamību saglabāt Eiropas sporta modeli. |
| --- | --- |

10.

Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūcija Nr. 1602 (2008) par nepieciešamību saglabāt Eiropas sporta modeli.

| 11. | Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. maija rezolūcija par Balto grāmatu par sportu (2007/2261(INI)). |
| --- | --- |

11.

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. maija rezolūcija par Balto grāmatu par sportu (2007/2261(INI)).

| 12. | Eiropas Komisijas Baltā grāmata par sportu {SEC (2007) 932} {SEC (2007) 934} {SEC (2007) 935} {SEC (2007) 936}. |
| --- | --- |

12.

Eiropas Komisijas Baltā grāmata par sportu {SEC (2007) 932} {SEC (2007) 934} {SEC (2007) 935} {SEC (2007) 936}.

| 13. | Reģionu komitejas atzinums “Eiropas sporta modelis” (1999/C 374/14) |
| --- | --- |

13.

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas sporta modelis” (1999/C 374/14)

| 14. | Komisijas ziņojums Eiropadomei ar mērķi nodrošināt esošās sporta struktūras un saglabāt sporta sociālo funkciju Kopienas ietvaros – Helsinku ziņojums par sportu, COM/99/0644 final. |
| --- | --- |

14.

Komisijas ziņojums Eiropadomei ar mērķi nodrošināt esošās sporta struktūras un saglabāt sporta sociālo funkciju Kopienas ietvaros – Helsinku ziņojums par sportu, COM/99/0644 final.

| 15. | Eiropas Komisijas X ģenerāldirektorāts “Eiropas sporta modelis” un X ģenerāldirektorāta darba dokuments par Kopienas rīcības sporta jomā attīstību un perspektīvām, 1998. gads. |
| --- | --- |

15.

Eiropas Komisijas X ģenerāldirektorāts “Eiropas sporta modelis” un X ģenerāldirektorāta darba dokuments par Kopienas rīcības sporta jomā attīstību un perspektīvām, 1998. gads.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 501/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 501/8

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 501/02)

Komisija 2021. gada 27. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10487. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10487. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 13.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 501/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 501/9

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 501/03)

Komisija 2021. gada 6. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10558. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10558. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 501/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 501/10

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 10. decembris

(2021/C 501/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1273 |
| JPY | Japānas jena | 128,20 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4362 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85355 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2463 |
| CHF | Šveices franks | 1,0424 |
| ISK | Islandes krona | 147,80 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,1335 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,365 |
| HUF | Ungārijas forints | 365,58 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6123 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9494 |
| TRY | Turcijas lira | 15,6908 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5765 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4340 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7918 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6635 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5396 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 331,35 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,0414 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,1814 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5250 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 202,70 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7488 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,746 |
| RUB | Krievijas rublis | 82,8024 |
| THB | Taizemes bāts | 37,945 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,2923 |
| MXN | Meksikas peso | 23,6094 |
| INR | Indijas rūpija | 85,3105 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1273

JPY

Japānas jena

128,20

DKK

Dānijas krona

7,4362

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85355

SEK

Zviedrijas krona

10,2463

CHF

Šveices franks

1,0424

ISK

Islandes krona

147,80

NOK

Norvēģijas krona

10,1335

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,365

HUF

Ungārijas forints

365,58

PLN

Polijas zlots

4,6123

RON

Rumānijas leja

4,9494

TRY

Turcijas lira

15,6908

AUD

Austrālijas dolārs

1,5765

CAD

Kanādas dolārs

1,4340

HKD

Hongkongas dolārs

8,7918

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6635

SGD

Singapūras dolārs

1,5396

KRW

Dienvidkorejas vona

1 331,35

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,0414

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,1814

HRK

Horvātijas kuna

7,5250

IDR

Indonēzijas rūpija

16 202,70

MYR

Malaizijas ringits

4,7488

PHP

Filipīnu peso

56,746

RUB

Krievijas rublis

82,8024

THB

Taizemes bāts

37,945

BRL

Brazīlijas reāls

6,2923

MXN

Meksikas peso

23,6094

INR

Indijas rūpija

85,3105

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 13.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 501/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 501/11

---

Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju, kā arī korekcijas koeficientu, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām, pārskatīšana 2021. gadā

(2021/C 501/05)

1.1.

| 1.7.2021. | LĪMENIS |
| --- | --- |
| PAKĀPE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 19 490,71 | 20 309,74 | 21 163,17 | | |
| 15 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 225,11 | 19 490,71 |
| 14 | 15 225,35 | 15 865,16 | 16 531,83 | 16 991,77 | 17 226,53 |
| 13 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 017,90 | 15 225,35 |
| 12 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 273,30 | 13 456,69 |
| 11 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 731,38 | 11 893,46 |
| 10 | 9 290,71 | 9 681,10 | 10 087,94 | 10 368,58 | 10 511,83 |
| 9 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 164,09 | 9 290,71 |
| 8 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 099,53 | 8 211,43 |
| 7 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 158,63 | 7 257,53 |
| 6 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 327,03 | 6 414,44 |
| 5 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 592,05 | 5 669,29 |
| 4 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 4 942,43 | 5 010,72 |
| 3 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 368,27 | 4 428,64 |
| 2 | 3 459,47 | 3 604,83 | 3 756,32 | 3 860,83 | 3 914,15 |
| 1 | 3 057,60 | 3 186,07 | 3 319,95 | 3 412,34 | 3 459,47 |

1.7.2021.

LĪMENIS

PAKĀPE

1

2

3

4

5

16

19 490,71

20 309,74

21 163,17

15

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 225,11

19 490,71

14

15 225,35

15 865,16

16 531,83

16 991,77

17 226,53

13

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 017,90

15 225,35

12

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 273,30

13 456,69

11

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 731,38

11 893,46

10

9 290,71

9 681,10

10 087,94

10 368,58

10 511,83

9

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 164,09

9 290,71

8

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 099,53

8 211,43

7

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 158,63

7 257,53

6

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 327,03

6 414,44

5

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 592,05

5 669,29

4

4 428,64

4 614,72

4 808,64

4 942,43

5 010,72

3

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 368,27

4 428,64

2

3 459,47

3 604,83

3 756,32

3 860,83

3 914,15

1

3 057,60

3 186,07

3 319,95

3 412,34

3 459,47

2.

| 1.7.2021. | LĪMENIS | |
| --- | --- | --- |
| PAKĀPE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 6 | 4 970,95 | 5 179,84 | 5 397,50 | 5 547,65 | 5 624,31 |
| 5 | 4 393,49 | 4 578,11 | 4 771,16 | 4 903,20 | 4 970,95 |
| 4 | 3 883,12 | 4 046,28 | 4 216,32 | 4 333,62 | 4 393,49 |
| 3 | 3 432,01 | 3 576,23 | 3 726,53 | 3 830,19 | 3 883,12 |
| 2 | 3 033,32 | 3 160,80 | 3 293,63 | 3 385,25 | 3 432,01 |
| 1 | 2 680,96 | 2 793,62 | 2 911,02 | 2 991,98 | 3 033,32 |

1.7.2021.

LĪMENIS

PAKĀPE

1

2

3

4

5

6

4 970,95

5 179,84

5 397,50

5 547,65

5 624,31

5

4 393,49

4 578,11

4 771,16

4 903,20

4 970,95

4

3 883,12

4 046,28

4 216,32

4 333,62

4 393,49

3

3 432,01

3 576,23

3 726,53

3 830,19

3 883,12

2

3 033,32

3 160,80

3 293,63

3 385,25

3 432,01

1

2 680,96

2 793,62

2 911,02

2 991,98

3 033,32

3.

| — | korekcijas koeficientus, kas minēti Civildienesta noteikumu 64. pantā un kas piemērojami no 2021. gada 1. jūlija ierēdņu un pārējo darbinieku algām (norādīti turpmākās tabulas 2. ailē); |
| --- | --- |

—

korekcijas koeficientus, kas minēti Civildienesta noteikumu 64. pantā un kas piemērojami no 2021. gada 1. jūlija ierēdņu un pārējo darbinieku algām (norādīti turpmākās tabulas 2. ailē);

| — | korekcijas koeficientus, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. panta 3. punktu no 2022. gada 1. janvāra piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem (norādīti turpmākās tabulas 3. ailē); |
| --- | --- |

—

korekcijas koeficientus, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. panta 3. punktu no 2022. gada 1. janvāra piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem (norādīti turpmākās tabulas 3. ailē);

| — | korekcijas koeficientus, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 1. punktu no 2021. gada 1. jūlija piemēro pensijām (norādīti turpmākās tabulas 4. ailē).








  1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Atalgojums | Pārskaitījums | Pensija |
| Valsts/vieta | 1.7.2021. | 1.1.2022. | 1.7.2021. |
| Bulgārija | 61,7 | 58,6 | |
| Čehija | 88,1 | 75,1 | |
| Dānija | 134,2 | 136,9 | 136,9 |
| Vācija | 101,4 | 101,3 | 101,3 |
| Karlsrūe | 96,9 | | |
| Minhene | 113,4 | | |
| Igaunija | 86,3 | 90,2 | |
| Īrija | 133,6 | 125,4 | 125,4 |
| Grieķija | 85,2 | 82,3 | |
| Spānija | 96,3 | 93,3 | |
| Francija | 119,9 | 111,2 | 111,2 |
| Horvātija | 78,3 | 69,0 | |
| Itālija | 95,2 | 97,1 | |
| Varēze | 91,2 | | |
| Kipra | 82,2 | 84,6 | |
| Latvija | 80,0 | 74,6 | |
| Lietuva | 80,1 | 70,2 | |
| Ungārija | 76,1 | 63,6 | |
| Malta | 94,0 | 99,0 | |
| Nīderlande | 111,4 | 111,3 | 111,3 |
| Austrija | 109,6 | 113,5 | 113,5 |
| Polija | 70,6 | 61,3 | |
| Portugāle | 91,4 | 87,0 | |
| Rumānija | 68,5 | 57,9 | |
| Slovēnija | 84,9 | 81,9 | |
| Slovākija | 79,9 | 77,7 | |
| Somija | 118,6 | 121,4 | 121,4 |
| Zviedrija | 130,3 | 120,0 | 120,0 |
| Apvienotā Karaliste | | | 128,5 |

—

korekcijas koeficientus, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 1. punktu no 2021. gada 1. jūlija piemēro pensijām (norādīti turpmākās tabulas 4. ailē).

1

2

3

4

Atalgojums

Pārskaitījums

Pensija

Valsts/vieta

1.7.2021.

1.1.2022.

1.7.2021.

Bulgārija

61,7

58,6

Čehija

88,1

75,1

Dānija

134,2

136,9

136,9

Vācija

101,4

101,3

101,3

Karlsrūe

96,9

Minhene

113,4

Igaunija

86,3

90,2

Īrija

133,6

125,4

125,4

Grieķija

85,2

82,3

Spānija

96,3

93,3

Francija

119,9

111,2

111,2

Horvātija

78,3

69,0

Itālija

95,2

97,1

Varēze

91,2

Kipra

82,2

84,6

Latvija

80,0

74,6

Lietuva

80,1

70,2

Ungārija

76,1

63,6

Malta

94,0

99,0

Nīderlande

111,4

111,3

111,3

Austrija

109,6

113,5

113,5

Polija

70,6

61,3

Portugāle

91,4

87,0

Rumānija

68,5

57,9

Slovēnija

84,9

81,9

Slovākija

79,9

77,7

Somija

118,6

121,4

121,4

Zviedrija

130,3

120,0

120,0

Apvienotā Karaliste

128,5

4.1.

Civildienesta noteikumu 42.a panta otrajā daļā minētā bērna kopšanas pabalsta apmērs, kas piemērojams no 2021. gada 1. jūlija, ir 1 050,30 EUR.

4.2.

Civildienesta noteikumu 42.a panta trešajā daļā minētā bērna kopšanas pabalsta apmērs, kas piemērojams no 2021. gada 1. jūlija, ir 1 400,41 EUR.

5.1.

Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 1. punktā minētā mājsaimniecības pabalsta pamatsumma, kas piemērojama no 2021. gada 1. jūlija, ir 196,44 EUR.

5.2.

Civildienesta noteikumu VII pielikuma 2. panta 1. punktā minētā pabalsta par apgādājamo bērnu apmērs, kas piemērojams no 2021. gada 1. jūlija, ir 429,24 EUR.

5.3.

Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 1. punktā minētā pabalsta izglītībai apmērs, kas piemērojams no 2021. gada 1. jūlija, ir 291,24 EUR.

5.4.

Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 2. punktā minētā pabalsta izglītībai apmērs, kas piemērojams no 2021. gada 1. jūlija, ir 104,86 EUR.

5.5.

Civildienesta noteikumu 69. pantā un VII pielikuma 4. panta 1. punkta otrajā daļā minētā ekspatriācijas pabalsta minimālais apmērs, kas piemērojams no 2021. gada 1. jūlija, ir 582,21 EUR.

5.6.

Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 134. pantā minētā ekspatriācijas pabalsta apmērs, kas piemērojams no 2021. gada 1. jūlija, ir 418,54 EUR.

6.1.

| 0 EUR par kilometru, | ja attālums ir no 0 līdz 200 km |
| --- | --- |
| 0,2165  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 201 līdz 1 000  km |
| 0,3610  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 1 001 līdz 2 000  km |
| 0,2165  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 2 001 līdz 3 000  km |
| 0,0721  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 3 001 līdz 4 000  km |
| 0,0348  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 4 001 līdz 10 000  km |
| 0 EUR par kilometru, | ja attālums pārsniedz 10 000  km. |

0 EUR par kilometru,

ja attālums ir no 0 līdz 200 km

0,2165  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 201 līdz 1 000  km

0,3610  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 1 001 līdz 2 000  km

0,2165  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 2 001 līdz 3 000  km

0,0721  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 3 001 līdz 4 000  km

0,0348  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 4 001 līdz 10 000  km

0 EUR par kilometru,

ja attālums pārsniedz 10 000  km.

6.2.

| — | 108,27 EUR, ja ģeogrāfiskais attālums starp 1. punktā minētajām vietām ir no 600 km līdz 1 200 km, |
| --- | --- |

—

108,27 EUR, ja ģeogrāfiskais attālums starp 1. punktā minētajām vietām ir no 600 km līdz 1 200 km,

| — | 216,54 EUR, ja ģeogrāfiskais attālums starp 1. punktā minētajām vietām pārsniedz 1 200 km. |
| --- | --- |

—

216,54 EUR, ja ģeogrāfiskais attālums starp 1. punktā minētajām vietām pārsniedz 1 200 km.

7.1.

| 0 EUR par kilometru, | ja attālums ir no 0 līdz 200 km |
| --- | --- |
| 0,4366  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 201 līdz 1 000  km |
| 0,7277  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 1 001 līdz 2 000  km |
| 0,4366  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 2 001 līdz 3 000  km |
| 0,1454  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 3 001 līdz 4 000  km |
| 0,0702  EUR par kilometru, | ja attālums ir no 4 001 līdz 10 000  km |
| 0 EUR par kilometru, | ja attālums pārsniedz 10 000  km. |

0 EUR par kilometru,

ja attālums ir no 0 līdz 200 km

0,4366  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 201 līdz 1 000  km

0,7277  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 1 001 līdz 2 000  km

0,4366  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 2 001 līdz 3 000  km

0,1454  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 3 001 līdz 4 000  km

0,0702  EUR par kilometru,

ja attālums ir no 4 001 līdz 10 000  km

0 EUR par kilometru,

ja attālums pārsniedz 10 000  km.

7.2.

| — | 218,28 EUR, ja ģeogrāfiskais attālums starp dienesta vietu un izcelsmes vietu ir robežās no 600 km līdz 1 200 km, |
| --- | --- |

—

218,28 EUR, ja ģeogrāfiskais attālums starp dienesta vietu un izcelsmes vietu ir robežās no 600 km līdz 1 200 km,

| — | 436,53 EUR, ja ģeogrāfiskais attālums starp dienesta vietu un izcelsmes vietu pārsniedz 1 200 km. |
| --- | --- |

—

436,53 EUR, ja ģeogrāfiskais attālums starp dienesta vietu un izcelsmes vietu pārsniedz 1 200 km.

8.

| — | 45,12 EUR ierēdnim, kuram ir tiesības uz mājsaimniecības pabalstu, |
| --- | --- |

—

45,12 EUR ierēdnim, kuram ir tiesības uz mājsaimniecības pabalstu,

| — | 36,39 EUR ierēdnim, kuram nav tiesību uz mājsaimniecības pabalstu. |
| --- | --- |

—

36,39 EUR ierēdnim, kuram nav tiesību uz mājsaimniecības pabalstu.

9.

| — | 1 284,45 EUR darbiniekam, kuram ir tiesības uz mājsaimniecības pabalstu, |
| --- | --- |

—

1 284,45 EUR darbiniekam, kuram ir tiesības uz mājsaimniecības pabalstu,

| — | 763,73 EUR darbiniekam, kuram nav tiesību uz mājsaimniecības pabalstu. |
| --- | --- |

—

763,73 EUR darbiniekam, kuram nav tiesību uz mājsaimniecības pabalstu.

10.1.

| — | 1 540,45 EUR (zemākā robeža), |
| --- | --- |

—

1 540,45 EUR (zemākā robeža),

| — | 3 080,90 EUR (augstākā robeža). |
| --- | --- |

—

3 080,90 EUR (augstākā robeža).

10.2.

| — | 1 400,41 EUR. |
| --- | --- |

—

1 400,41 EUR.

11.

| FUNKCIJU GRUPA | 1.7.2021. | LĪMENIS | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PAKĀPE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 6 718,94 | 6 858,66 | 7 001,28 | 7 146,88 | 7 295,52 | 7 447,23 | 7 602,09 |
| | 17 | 5 938,38 | 6 061,86 | 6 187,92 | 6 316,61 | 6 447,97 | 6 582,05 | 6 718,94 |
| | 16 | 5 248,48 | 5 357,62 | 5 469,04 | 5 582,77 | 5 698,89 | 5 817,40 | 5 938,38 |
| | 15 | 4 638,73 | 4 735,20 | 4 833,68 | 4 934,20 | 5 036,82 | 5 141,55 | 5 248,48 |
| | 14 | 4 099,84 | 4 185,10 | 4 272,14 | 4 360,98 | 4 451,70 | 4 544,23 | 4 638,73 |
| | 13 | 3 623,54 | 3 698,90 | 3 775,81 | 3 854,35 | 3 934,49 | 4 016,32 | 4 099,84 |
| III | 12 | 4 638,67 | 4 735,13 | 4 833,61 | 4 934,11 | 5 036,71 | 5 141,45 | 5 248,37 |
| | 11 | 4 099,81 | 4 185,05 | 4 272,08 | 4 360,91 | 4 451,60 | 4 544,17 | 4 638,67 |
| | 10 | 3 623,53 | 3 698,88 | 3 775,79 | 3 854,32 | 3 934,46 | 4 016,29 | 4 099,81 |
| | 9 | 3 202,59 | 3 269,19 | 3 337,17 | 3 406,58 | 3 477,42 | 3 549,72 | 3 623,53 |
| | 8 | 2 830,56 | 2 889,42 | 2 949,51 | 3 010,83 | 3 073,46 | 3 137,36 | 3 202,59 |
| II | 7 | 3 202,52 | 3 269,14 | 3 337,12 | 3 406,52 | 3 477,40 | 3 549,72 | 3 623,54 |
| | 6 | 2 830,43 | 2 889,28 | 2 949,38 | 3 010,73 | 3 073,34 | 3 137,27 | 3 202,52 |
| | 5 | 2 501,54 | 2 553,56 | 2 606,68 | 2 660,91 | 2 716,24 | 2 772,74 | 2 830,43 |
| | 4 | 2 210,88 | 2 256,87 | 2 303,82 | 2 351,74 | 2 400,64 | 2 450,58 | 2 501,54 |
| I | 3 | 2 723,63 | 2 780,16 | 2 837,87 | 2 896,76 | 2 956,87 | 3 018,24 | 3 080,90 |
| | 2 | 2 407,81 | 2 457,78 | 2 508,79 | 2 560,86 | 2 614,01 | 2 668,27 | 2 723,63 |
| | 1 | 2 128,61 | 2 172,80 | 2 217,88 | 2 263,91 | 2 310,90 | 2 358,86 | 2 407,81 |

FUNKCIJU GRUPA

1.7.2021.

LĪMENIS

PAKĀPE

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

6 718,94

6 858,66

7 001,28

7 146,88

7 295,52

7 447,23

7 602,09

17

5 938,38

6 061,86

6 187,92

6 316,61

6 447,97

6 582,05

6 718,94

16

5 248,48

5 357,62

5 469,04

5 582,77

5 698,89

5 817,40

5 938,38

15

4 638,73

4 735,20

4 833,68

4 934,20

5 036,82

5 141,55

5 248,48

14

4 099,84

4 185,10

4 272,14

4 360,98

4 451,70

4 544,23

4 638,73

13

3 623,54

3 698,90

3 775,81

3 854,35

3 934,49

4 016,32

4 099,84

III

12

4 638,67

4 735,13

4 833,61

4 934,11

5 036,71

5 141,45

5 248,37

11

4 099,81

4 185,05

4 272,08

4 360,91

4 451,60

4 544,17

4 638,67

10

3 623,53

3 698,88

3 775,79

3 854,32

3 934,46

4 016,29

4 099,81

9

3 202,59

3 269,19

3 337,17

3 406,58

3 477,42

3 549,72

3 623,53

8

2 830,56

2 889,42

2 949,51

3 010,83

3 073,46

3 137,36

3 202,59

II

7

3 202,52

3 269,14

3 337,12

3 406,52

3 477,40

3 549,72

3 623,54

6

2 830,43

2 889,28

2 949,38

3 010,73

3 073,34

3 137,27

3 202,52

5

2 501,54

2 553,56

2 606,68

2 660,91

2 716,24

2 772,74

2 830,43

4

2 210,88

2 256,87

2 303,82

2 351,74

2 400,64

2 450,58

2 501,54

I

3

2 723,63

2 780,16

2 837,87

2 896,76

2 956,87

3 018,24

3 080,90

2

2 407,81

2 457,78

2 508,79

2 560,86

2 614,01

2 668,27

2 723,63

1

2 128,61

2 172,80

2 217,88

2 263,91

2 310,90

2 358,86

2 407,81

12.

| — | 966,13 EUR darbiniekam, kuram ir tiesības uz mājsaimniecības pabalstu, |
| --- | --- |

—

966,13 EUR darbiniekam, kuram ir tiesības uz mājsaimniecības pabalstu,

| — | 572,81 EUR darbiniekam, kuram nav tiesību uz mājsaimniecības pabalstu. |
| --- | --- |

—

572,81 EUR darbiniekam, kuram nav tiesību uz mājsaimniecības pabalstu.

13.1.

| — | 1 155,33 EUR (zemākā robeža), |
| --- | --- |

—

1 155,33 EUR (zemākā robeža),

| — | 2 310,64 EUR (augstākā robeža). |
| --- | --- |

—

2 310,64 EUR (augstākā robeža).

13.2.

Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 96. panta 7. punktā minētā standarta pabalsta apmērs, kas piemērojams no 2021. gada 1. jūlija, ir 1 050,30 EUR.

13.3.

| — | 1 016,43 EUR (zemākā robeža), |
| --- | --- |

—

1 016,43 EUR (zemākā robeža),

| — | 2 391,63 EUR (augstākā robeža). |
| --- | --- |

—

2 391,63 EUR (augstākā robeža).

14.

| — | 440,26 EUR, |
| --- | --- |

—

440,26 EUR,

| — | 664,51 EUR, |
| --- | --- |

—

664,51 EUR,

| — | 726,56 EUR, |
| --- | --- |

—

726,56 EUR,

| — | 990,54 EUR. |
| --- | --- |

—

990,54 EUR.

15.

No 2021. gada 1. jūlija Padomes Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (2) 4. pantā minētajām summām piemēro koeficientu 6,3553.

16.

| 1.7.2021. | LĪMENIS |
| --- | --- |
| PAKĀPE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 19 490,71 | 20 309,74 | 21 163,17 | 21 163,17 | 21 163,17 | 21 163,17 | | |
| 15 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 225,11 | 19 490,71 | 20 309,74 | | |
| 14 | 15 225,35 | 15 865,16 | 16 531,83 | 16 991,77 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 490,71 |
| 13 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 017,90 | 15 225,35 | | | |
| 12 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 273,30 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 225,35 |
| 11 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 731,38 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 456,69 |
| 10 | 9 290,71 | 9 681,10 | 10 087,94 | 10 368,58 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 893,46 |
| 9 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 164,09 | 9 290,71 | | | |
| 8 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 099,53 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 290,71 |
| 7 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 158,63 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 211,43 |
| 6 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 327,03 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 257,53 |
| 5 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 592,05 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 414,44 |
| 4 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 4 942,43 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 669,29 |
| 3 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 368,27 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 5 010,72 |
| 2 | 3 459,47 | 3 604,83 | 3 756,32 | 3 860,83 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 428,64 |
| 1 | 3 057,60 | 3 186,07 | 3 319,95 | 3 412,34 | 3 459,47 | | | |

1.7.2021.

LĪMENIS

PAKĀPE

1

2

3

4

5

6

7

8

16

19 490,71

20 309,74

21 163,17

21 163,17

21 163,17

21 163,17

15

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 225,11

19 490,71

20 309,74

14

15 225,35

15 865,16

16 531,83

16 991,77

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 490,71

13

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 017,90

15 225,35

12

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 273,30

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 225,35

11

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 731,38

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 456,69

10

9 290,71

9 681,10

10 087,94

10 368,58

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 893,46

9

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 164,09

9 290,71

8

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 099,53

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 290,71

7

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 158,63

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 211,43

6

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 327,03

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 257,53

5

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 592,05

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 414,44

4

4 428,64

4 614,72

4 808,64

4 942,43

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 669,29

3

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 368,27

4 428,64

4 614,72

4 808,64

5 010,72

2

3 459,47

3 604,83

3 756,32

3 860,83

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 428,64

1

3 057,60

3 186,07

3 319,95

3 412,34

3 459,47

17.

| — | 151,88 EUR mēnesī C4 vai C5 pakāpes ierēdņiem, |
| --- | --- |

—

151,88 EUR mēnesī C4 vai C5 pakāpes ierēdņiem,

| — | 232,87 EUR mēnesī C1, C2 vai C3 pakāpes ierēdņiem. |
| --- | --- |

—

232,87 EUR mēnesī C1, C2 vai C3 pakāpes ierēdņiem.

18.

| Pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 1 936,23 | 2 255,71 | 2 445,64 | 2 651,60 | 2 874,88 | 3 117,00 | 3 379,48 |
| Pakāpe | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 3 664,10 | 3 972,64 | 4 307,17 | 4 669,87 | 5 063,14 | 5 489,50 | 5 951,78 |
| Pakāpe | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Pamatalga, strādājot pilnu slodzi | 6 452,98 | 6 996,40 | 7 585,58 | 8 224,34 | 8 916,94 | | |

Pakāpe

1

2

3

4

5

6

7

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

1 936,23

2 255,71

2 445,64

2 651,60

2 874,88

3 117,00

3 379,48

Pakāpe

8

9

10

11

12

13

14

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

3 664,10

3 972,64

4 307,17

4 669,87

5 063,14

5 489,50

5 951,78

Pakāpe

15

16

17

18

19

Pamatalga, strādājot pilnu slodzi

6 452,98

6 996,40

7 585,58

8 224,34

8 916,94

---

(1)  Padomes Regula (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76 (1976. gada 9. februāris), ar ko nosaka to ierēdņu kategorijas, kuriem ir tiesības saņemt pabalstus par maiņu darbu, kā arī šo pabalstu likmes un nosacījumus (OV L 38, 13.2.1976., 1. lpp.). Regula papildināta ar Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 1307/87 (OV L 124, 13.5.1987., 6. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa piemērošanas nosacījumus un procedūru (OV L 56, 4.3.1968., 8. lpp.).

2

---

| 13.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 501/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 501/17

---

To korekcijas koeficientu ikgadējā pārskatīšana, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu eiropas savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam (1)

(2021/C 501/06)

| Nodarbinātības vieta | Ekonomiskā paritāte, 2021. gada jūlijs | Valūtas maiņas kurss, 2021. gada jūlijs  (*1) | Korekcijas koeficients, 2021. gada jūlijs  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistāna  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Albānija | 69,29 | 122,59 | 56,5 |
| Alžīrija | 102 | 160,357 | 63,6 |
| Angola | 702,5 | 774,068 | 90,8 |
| Argentīna | 85,64 | 113,59 | 75,4 |
| Armēnija | 474,2 | 606,64 | 78,2 |
| Austrālija | 1,605 | 1,5811 | 101,5 |
| Azerbaidžāna | 1,756 | 2,02096 | 86,9 |
| Bangladeša | 84,55 | 100,902 | 83,8 |
| Barbadosa | 2,363 | 2,39034 | 98,9 |
| Baltkrievija | 2,136 | 3,021 | 70,7 |
| Benina | 576,7 | 655,957 | 87,9 |
| Bolīvija | 6,273 | 8,21461 | 76,4 |
| Bosnija un Hercegovina | 1,127 | 1,95583 | 57,6 |
| Botsvāna | 8,505 | 12,9702 | 65,6 |
| Brazīlija | 3,807 | 5,8826 | 64,7 |
| Burkinafaso | 609,6 | 655,957 | 92,9 |
| Burundi | 1 879 | 2 358,35 | 79,7 |
| Kambodža | 3 645 | 4 885,5 | 74,6 |
| Kamerūna | 612,4 | 655,957 | 93,4 |
| Kanāda | 1,448 | 1,4706 | 98,5 |
| Kaboverde | 76,54 | 110,265 | 69,4 |
| Centrālāfrikas Republika | 742,9 | 655,957 | 113,3 |
| Čada | 639,7 | 655,957 | 97,5 |
| Čīle | 626,2 | 869,132 | 72,0 |
| Ķīna | 6,587 | 7,6814 | 85,8 |
| Kolumbija | 2 494 | 4 482,19 | 55,6 |
| Kongo | 770,2 | 655,957 | 117,4 |
| Kostarika | 582,7 | 735,38 | 79,2 |
| Kuba  (*1) | 1,048 | 1,1888 | 88,2 |
| Kongo Demokrātiskā Republika | 3 289 | 2 377,38 | 138,3 |
| Džibutija | 223 | 211,886 | 105,2 |
| Dominikānas Republika | 46,08 | 67,9661 | 67,8 |
| Ekvadora  (*1) | 0,8862 | 1,1888 | 74,5 |
| Ēģipte | 15,71 | 18,732 | 83,9 |
| Salvadora  (*1) | 0,7935 | 1,1888 | 66,7 |
| Eritreja | 17,96 | 18,1606 | 98,9 |
| Svatini | 10,52 | 17,052 | 61,7 |
| Etiopija | 35,93 | 52,5752 | 68,3 |
| Fidži | 1,76 | 2,46488 | 71,4 |
| Gabona | 685,8 | 655,957 | 104,5 |
| Gambija | 53,47 | 61,78 | 86,5 |
| Gruzija | 2,342 | 3,7601 | 62,3 |
| Gana | 5,867 | 6,8616 | 85,5 |
| Gvatemala | 8,162 | 9,21359 | 88,6 |
| Gvineja | 10 439 | 11 667,8 | 89,5 |
| Gvineja-Bisava | 478 | 655,957 | 72,9 |
| Gajāna | 182,5 | 249,805 | 73,1 |
| Haiti | 114,2 | 110,26 | 103,6 |
| Hondurasa | 21,74 | 28,4022 | 76,5 |
| Honkonga | 10,48 | 9,2297 | 113,5 |
| Islande | 193,9 | 147,3 | 131,6 |
| Indija | 71,9 | 88,305 | 81,4 |
| Indonēzija | 12 173 | 17 339,9 | 70,2 |
| Irāna | 82 045 | 49 929,6 | 164,3 |
| Irāka  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Izraēla | 4,384 | 3,876 | 113,1 |
| Kotdivuāra | 598 | 655,957 | 91,2 |
| Jamaika | 139,8 | 178,636 | 78,3 |
| Japāna | 134,9 | 131,54 | 102,6 |
| Jordānija | 0,7467 | 0,84286 | 88,6 |
| Kazahstāna | 367,6 | 509,94 | 72,1 |
| Kenija | 111 | 128,604 | 86,3 |
| Kosova | 0,5483 | 1 | 54,8 |
| Kuveita | 0,31 | 0,35789 | 86,6 |
| Kirgizstāna | 65,48 | 100,644 | 65,1 |
| Laosa | 8 374 | 11 332 | 73,9 |
| Libāna  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Lesoto | 10,78 | 17,052 | 63,2 |
| Libērija | 278,1 | 203,723 | 136,5 |
| Lībija  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskara | 3 770 | 4 532,5 | 83,2 |
| Malāvija | 685,2 | 961,795 | 71,2 |
| Malaizija | 3,809 | 4,9353 | 77,2 |
| Mali | 540,5 | 655,957 | 82,4 |
| Mauritānija | 29,27 | 43,255 | 67,7 |
| Maurīcija | 35,69 | 48,9855 | 72,9 |
| Meksika | 14,28 | 23,6108 | 60,5 |
| Moldova | 14,03 | 21,4896 | 65,3 |
| Mongolija | 2 204 | 3 386,96 | 65,1 |
| Melnkalne | 0,5687 | 1 | 56,9 |
| Maroka | 8,739 | 10,6246 | 82,3 |
| Mozambika | 63,41 | 75,445 | 84,0 |
| Mjanma/Birma | 1 287 | 1 962,71 | 65,6 |
| Namībija | 13,41 | 17,052 | 78,6 |
| Nepāla | 95,18 | 141,735 | 67,2 |
| Jaunkaledonija | 122,554 | 119,332 | 102,7 |
| Jaunzēlande | 1,409 | 1,7 | 82,9 |
| Nikaragva | 33,52 | 41,8078 | 80,2 |
| Nigēra | 495,1 | 655,957 | 75,5 |
| Nigērija | 400,3 | 491,073 | 81,5 |
| Ziemeļmaķedonija | 30,15 | 61,695 | 48,9 |
| Norvēģija | 13,35 | 10,1893 | 131,0 |
| Pakistāna | 138,6 | 188,215 | 73,6 |
| Panama  (*1) | 1,012 | 1,1888 | 85,1 |
| Papua-Jaungvineja | 4,054 | 4,17123 | 97,2 |
| Paragvaja | 4 172 | 8 048,91 | 51,8 |
| Peru | 3,521 | 4,73737 | 74,3 |
| Filipīnas | 53,27 | 57,765 | 92,2 |
| Katara | 4,722 | 4,32723 | 109,1 |
| Krievija | 76,25 | 86,4662 | 88,2 |
| Ruanda | 863,2 | 1 178,17 | 73,3 |
| Santome un Prinsipi | 23,63 | 24,5 | 96,4 |
| Saūda Arābija | 3,81 | 4,458 | 85,5 |
| Senegāla | 570,5 | 655,957 | 87,0 |
| Serbija | 70,1 | 117,57 | 59,6 |
| Sjerraleone | 10 982 | 12 206 | 90,0 |
| Singapūra | 1,889 | 1,5985 | 118,2 |
| Somālija  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Dienvidāfrika | 11,2 | 17,052 | 65,7 |
| Dienvidkoreja | 1 270 | 1 341,25 | 94,7 |
| Dienvidsudāna | 387,7 | 517,737 | 74,9 |
| Šrilanka | 157,4 | 238,891 | 65,9 |
| Sudāna | 417,9 | 538,484 | 77,6 |
| Šveice (Berne) | 1,377 | 1,0965 | 125,6 |
| Šveice (Ženēva) | 1,377 | 1,0965 | 125,6 |
| Sīrija  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Taivāna | 27,68 | 33,263 | 83,2 |
| Tadžikistāna | 8,801 | 13,4572 | 65,4 |
| Tanzānija | 2 197 | 2 744,58 | 80,0 |
| Taizeme | 27,65 | 38,166 | 72,4 |
| Austrumtimora  (*1) | 0,877 | 1,1888 | 73,8 |
| Togo | 640 | 655,957 | 97,6 |
| Trinidāda un Tobāgo | 6,395 | 8,44815 | 75,7 |
| Tunisija | 2,424 | 3,3069 | 73,3 |
| Turcija | 4,555 | 10,361 | 44,0 |
| Turkmenistāna | 5,088 | 4,1608 | 122,3 |
| Uganda | 2 796 | 4 230,1 | 66,1 |
| Ukraina | 26,04 | 32,6431 | 79,8 |
| Apvienotie Arābu Emirāti | 3,785 | 4,3807 | 86,4 |
| Apvienotā Karaliste | 0,8888 | 0,85948 | 103,4 |
| Amerikas Savienotās Valstis (Ņujorka) | 1,192 | 1,1888 | 100,3 |
| Amerikas Savienotās Valstis (Vašingtona) | 1,066 | 1,1888 | 89,7 |
| Urugvaja | 39,66 | 51,6629 | 76,8 |
| Uzbekistāna | 8 237 | 12 572,7 | 65,5 |
| Venecuēla  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Vjetnama | 19 358 | 27 354,3 | 70,8 |
| Rietumkrasts — Gazas josla | 4,384 | 3,876 | 113,1 |
| Jemena  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Zambija | 13,55 | 27,0592 | 50,1 |
| Zimbabve  (*3) | 0 | 0 | 0 |

Nodarbinātības vieta

Ekonomiskā paritāte, 2021. gada jūlijs

Valūtas maiņas kurss, 2021. gada jūlijs  (*1)

Korekcijas koeficients, 2021. gada jūlijs  (*2)

Afganistāna  (*3)

0

0

0

Albānija

69,29

122,59

56,5

Alžīrija

102

160,357

63,6

Angola

702,5

774,068

90,8

Argentīna

85,64

113,59

75,4

Armēnija

474,2

606,64

78,2

Austrālija

1,605

1,5811

101,5

Azerbaidžāna

1,756

2,02096

86,9

Bangladeša

84,55

100,902

83,8

Barbadosa

2,363

2,39034

98,9

Baltkrievija

2,136

3,021

70,7

Benina

576,7

655,957

87,9

Bolīvija

6,273

8,21461

76,4

Bosnija un Hercegovina

1,127

1,95583

57,6

Botsvāna

8,505

12,9702

65,6

Brazīlija

3,807

5,8826

64,7

Burkinafaso

609,6

655,957

92,9

Burundi

1 879

2 358,35

79,7

Kambodža

3 645

4 885,5

74,6

Kamerūna

612,4

655,957

93,4

Kanāda

1,448

1,4706

98,5

Kaboverde

76,54

110,265

69,4

Centrālāfrikas Republika

742,9

655,957

113,3

Čada

639,7

655,957

97,5

Čīle

626,2

869,132

72,0

Ķīna

6,587

7,6814

85,8

Kolumbija

2 494

4 482,19

55,6

Kongo

770,2

655,957

117,4

Kostarika

582,7

735,38

79,2

Kuba  (*1)

1,048

1,1888

88,2

Kongo Demokrātiskā Republika

3 289

2 377,38

138,3

Džibutija

223

211,886

105,2

Dominikānas Republika

46,08

67,9661

67,8

Ekvadora  (*1)

0,8862

1,1888

74,5

Ēģipte

15,71

18,732

83,9

Salvadora  (*1)

0,7935

1,1888

66,7

Eritreja

17,96

18,1606

98,9

Svatini

10,52

17,052

61,7

Etiopija

35,93

52,5752

68,3

Fidži

1,76

2,46488

71,4

Gabona

685,8

655,957

104,5

Gambija

53,47

61,78

86,5

Gruzija

2,342

3,7601

62,3

Gana

5,867

6,8616

85,5

Gvatemala

8,162

9,21359

88,6

Gvineja

10 439

11 667,8

89,5

Gvineja-Bisava

478

655,957

72,9

Gajāna

182,5

249,805

73,1

Haiti

114,2

110,26

103,6

Hondurasa

21,74

28,4022

76,5

Honkonga

10,48

9,2297

113,5

Islande

193,9

147,3

131,6

Indija

71,9

88,305

81,4

Indonēzija

12 173

17 339,9

70,2

Irāna

82 045

49 929,6

164,3

Irāka  (*3)

0

0

0

Izraēla

4,384

3,876

113,1

Kotdivuāra

598

655,957

91,2

Jamaika

139,8

178,636

78,3

Japāna

134,9

131,54

102,6

Jordānija

0,7467

0,84286

88,6

Kazahstāna

367,6

509,94

72,1

Kenija

111

128,604

86,3

Kosova

0,5483

1

54,8

Kuveita

0,31

0,35789

86,6

Kirgizstāna

65,48

100,644

65,1

Laosa

8 374

11 332

73,9

Libāna  (*3)

0

0

0

Lesoto

10,78

17,052

63,2

Libērija

278,1

203,723

136,5

Lībija  (*3)

0

0

0

Madagaskara

3 770

4 532,5

83,2

Malāvija

685,2

961,795

71,2

Malaizija

3,809

4,9353

77,2

Mali

540,5

655,957

82,4

Mauritānija

29,27

43,255

67,7

Maurīcija

35,69

48,9855

72,9

Meksika

14,28

23,6108

60,5

Moldova

14,03

21,4896

65,3

Mongolija

2 204

3 386,96

65,1

Melnkalne

0,5687

1

56,9

Maroka

8,739

10,6246

82,3

Mozambika

63,41

75,445

84,0

Mjanma/Birma

1 287

1 962,71

65,6

Namībija

13,41

17,052

78,6

Nepāla

95,18

141,735

67,2

Jaunkaledonija

122,554

119,332

102,7

Jaunzēlande

1,409

1,7

82,9

Nikaragva

33,52

41,8078

80,2

Nigēra

495,1

655,957

75,5

Nigērija

400,3

491,073

81,5

Ziemeļmaķedonija

30,15

61,695

48,9

Norvēģija

13,35

10,1893

131,0

Pakistāna

138,6

188,215

73,6

Panama  (*1)

1,012

1,1888

85,1

Papua-Jaungvineja

4,054

4,17123

97,2

Paragvaja

4 172

8 048,91

51,8

Peru

3,521

4,73737

74,3

Filipīnas

53,27

57,765

92,2

Katara

4,722

4,32723

109,1

Krievija

76,25

86,4662

88,2

Ruanda

863,2

1 178,17

73,3

Santome un Prinsipi

23,63

24,5

96,4

Saūda Arābija

3,81

4,458

85,5

Senegāla

570,5

655,957

87,0

Serbija

70,1

117,57

59,6

Sjerraleone

10 982

12 206

90,0

Singapūra

1,889

1,5985

118,2

Somālija  (*3)

0

0

0

Dienvidāfrika

11,2

17,052

65,7

Dienvidkoreja

1 270

1 341,25

94,7

Dienvidsudāna

387,7

517,737

74,9

Šrilanka

157,4

238,891

65,9

Sudāna

417,9

538,484

77,6

Šveice (Berne)

1,377

1,0965

125,6

Šveice (Ženēva)

1,377

1,0965

125,6

Sīrija  (*3)

0

0

0

Taivāna

27,68

33,263

83,2

Tadžikistāna

8,801

13,4572

65,4

Tanzānija

2 197

2 744,58

80,0

Taizeme

27,65

38,166

72,4

Austrumtimora  (*1)

0,877

1,1888

73,8

Togo

640

655,957

97,6

Trinidāda un Tobāgo

6,395

8,44815

75,7

Tunisija

2,424

3,3069

73,3

Turcija

4,555

10,361

44,0

Turkmenistāna

5,088

4,1608

122,3

Uganda

2 796

4 230,1

66,1

Ukraina

26,04

32,6431

79,8

Apvienotie Arābu Emirāti

3,785

4,3807

86,4

Apvienotā Karaliste

0,8888

0,85948

103,4

Amerikas Savienotās Valstis (Ņujorka)

1,192

1,1888

100,3

Amerikas Savienotās Valstis (Vašingtona)

1,066

1,1888

89,7

Urugvaja

39,66

51,6629

76,8

Uzbekistāna

8 237

12 572,7

65,5

Venecuēla  (*3)

0

0

0

Vjetnama

19 358

27 354,3

70,8

Rietumkrasts — Gazas josla

4,384

3,876

113,1

Jemena  (*3)

0

0

0

Zambija

13,55

27,0592

50,1

Zimbabve  (*3)

0

0

0

---

(1)  Eurostat2021. gada 28. oktobra ziņojums par to korekcijas koeficientu pārskatīšanu, kas piemērojami ārpus ES delegācijās strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam atbilstoši Civildienesta noteikumu 64. pantam, X pielikumam un XI pielikumam, kurus piemēro Eiropas Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem (Ares(2021)6803678).

Papildu informācija par metodiku ir pieejama Eurostat tīmekļa vietnē (“Statistics Database” > “Economy and finance” > “Prices” > “Correction coefficients”).

(*1)  1 EURO = x vietējās valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Ekvadora, Salvadora, Panama un Austrumtimora).

(*2)  Brisele un Luksemburga = 100 %.

(*3)  Skaitļi nav pieejami, ņemot vērā vietējo nestabilo situāciju vai datu ticamības trūkumu.

---

| 13.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 501/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 501/21

---

Starpposma pasākumi to korekcijas koeficentu pārskatīšanai, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam (1)

(2021/C 501/07)

2021. GADA FEBRUĀRIS

| Nodarbinātības vieta | Ekonomiskā paritāte,
  2021. gada februāris | Valūtas maiņas kurss,
  2021. gada februāris  (*1) | Korekcijas koeficients,
  2021. gada februāris  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 589,9 | 791,848 | 74,5 |
| Argentīna | 63,5 | 105,071 | 60,4 |
| Baltkrievija | 2,058 | 3,1137 | 66,1 |
| Brazīlija | 3,357 | 6,5857 | 51,0 |
| Čīle | 625,3 | 884,964 | 70,7 |
| Gambija | 49,59 | 61,9 | 80,1 |
| Gvatemala | 7,709 | 9,40629 | 82,0 |
| Haiti | 110,6 | 88,66 | 124,7 |
| Irāna | 74 065 | 50 782,2 | 145,8 |
| Kazahstāna | 340,5 | 510,99 | 66,6 |
| Kenija | 102,8 | 133,87 | 76,8 |
| Kirgizstāna | 59,03 | 102,532 | 57,6 |
| Libāna  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Libērija | 318,3 | 206,157 | 154,4 |
| Mauritānija | 29,42 | 43,74 | 67,3 |
| Mozambika | 57,91 | 91,205 | 63,5 |
| Pakistāna | 124 | 194,861 | 63,6 |
| Katara | 4,823 | 4,40112 | 109,6 |
| Santome un Prinsipi | 23,35 | 24,5 | 95,3 |
| Dienvidsudāna | 382,8 | 214,757 | 178,2 |
| Sudāna | 242,4 | 67,0489 | 361,5 |
| Turcija | 4,29 | 8,9313 | 48 |

Nodarbinātības vieta

Ekonomiskā paritāte,

2021. gada februāris

Valūtas maiņas kurss,

2021. gada februāris  (*1)

Korekcijas koeficients,

2021. gada februāris  (*2)

Angola

589,9

791,848

74,5

Argentīna

63,5

105,071

60,4

Baltkrievija

2,058

3,1137

66,1

Brazīlija

3,357

6,5857

51,0

Čīle

625,3

884,964

70,7

Gambija

49,59

61,9

80,1

Gvatemala

7,709

9,40629

82,0

Haiti

110,6

88,66

124,7

Irāna

74 065

50 782,2

145,8

Kazahstāna

340,5

510,99

66,6

Kenija

102,8

133,87

76,8

Kirgizstāna

59,03

102,532

57,6

Libāna  (*3)

0

0

0

Libērija

318,3

206,157

154,4

Mauritānija

29,42

43,74

67,3

Mozambika

57,91

91,205

63,5

Pakistāna

124

194,861

63,6

Katara

4,823

4,40112

109,6

Santome un Prinsipi

23,35

24,5

95,3

Dienvidsudāna

382,8

214,757

178,2

Sudāna

242,4

67,0489

361,5

Turcija

4,29

8,9313

48

2021. GADA MARTS

| Valsts | Ekonomiskā paritāte,
  2021. gada marts | Valūtas maiņas kurss,
  2021. gada marts  (*4) | Korekcijas koeficients,
  2021. gada marts  (*5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alžīrija | 101,3 | 160,981 | 62,9 |
| Argentīna | 67,6 | 109,328 | 61,8 |
| Armēnija | 439,7 | 635,79 | 69,2 |
| Kostarika | 586,1 | 746,135 | 78,6 |
| Kuba | 0,9966 | 1,2225 | 81,5 |
| Džibutija | 212,1 | 216,94 | 97,8 |
| Dominikānas Republika | 42,96 | 70,1701 | 61,2 |
| Hondurasa | 20,91 | 29,4451 | 71,0 |
| Jamaika | 130 | 182,341 | 71,3 |
| Madagaskara | 3 485 | 4 542,09 | 76,7 |
| Malāvija | 646,6 | 948,171 | 68,2 |
| Malaizija | 3,588 | 4,9383 | 72,7 |
| Meksika | 14,07 | 25,3424 | 55,5 |
| Namībija | 13,37 | 18,1101 | 73,8 |
| Nikaragva | 31,29 | 42,7001 | 73,3 |
| Sudāna | 263,9 | 455,786 | 57,9 |
| Tanzānija | 2 112 | 2 792,58 | 75,6 |
| Turkmenistāna | 5,046 | 4,27875 | 117,9 |
| Urugvaja | 39,3 | 52,5431 | 74,8 |
| Zambija | 12,06 | 26,3531 | 45,8 |

Valsts

Ekonomiskā paritāte,

2021. gada marts

Valūtas maiņas kurss,

2021. gada marts  (*4)

Korekcijas koeficients,

2021. gada marts  (*5)

Alžīrija

101,3

160,981

62,9

Argentīna

67,6

109,328

61,8

Armēnija

439,7

635,79

69,2

Kostarika

586,1

746,135

78,6

Kuba

0,9966

1,2225

81,5

Džibutija

212,1

216,94

97,8

Dominikānas Republika

42,96

70,1701

61,2

Hondurasa

20,91

29,4451

71,0

Jamaika

130

182,341

71,3

Madagaskara

3 485

4 542,09

76,7

Malāvija

646,6

948,171

68,2

Malaizija

3,588

4,9383

72,7

Meksika

14,07

25,3424

55,5

Namībija

13,37

18,1101

73,8

Nikaragva

31,29

42,7001

73,3

Sudāna

263,9

455,786

57,9

Tanzānija

2 112

2 792,58

75,6

Turkmenistāna

5,046

4,27875

117,9

Urugvaja

39,3

52,5431

74,8

Zambija

12,06

26,3531

45,8

2021. GADA APRĪLIS

| Valsts | Ekonomiskā paritāte,
  2021. gada aprīlis | Valūtas maiņas kurss,
  2021. gada aprīlis  (*6) | Korekcijas koeficients,
  2021. gada aprīlis  (*7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 632,7 | 733,915 | 86,2 |
| Argentīna | 72,34 | 107,747 | 67,1 |
| Brazīlija | 3,562 | 6,7685 | 52,6 |
| Gruzija | 2,208 | 3,9545 | 55,8 |
| Kosova | 0,5604 | 1 | 56,0 |
| Mali | 513,8 | 655,957 | 78,3 |
| Sudāna | 295,3 | 449,551 | 65,7 |

Valsts

Ekonomiskā paritāte,

2021. gada aprīlis

Valūtas maiņas kurss,

2021. gada aprīlis  (*6)

Korekcijas koeficients,

2021. gada aprīlis  (*7)

Angola

632,7

733,915

86,2

Argentīna

72,34

107,747

67,1

Brazīlija

3,562

6,7685

52,6

Gruzija

2,208

3,9545

55,8

Kosova

0,5604

1

56,0

Mali

513,8

655,957

78,3

Sudāna

295,3

449,551

65,7

2021. GADA MAIJS

| Valsts | Ekonomiskā paritāte,
  2021. gada maijs | Valūtas maiņas kurss,
  2021. gada maijs  (*8) | Korekcijas koeficients,
  2021. gada maijs  (*9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentīna | 76,7 | 113,127 | 67,8 |
| Kolumbija | 2 388 | 4 438,75 | 53,8 |
| Gana | 5,729 | 6,9259 | 82,7 |
| Gajāna | 175,8 | 252,82 | 69,5 |
| Indija | 68,65 | 89,8545 | 76,4 |
| Irāna | 78 712 | 50 941,8 | 154,5 |
| Kirgizstāna | 62,67 | 102,849 | 60,9 |
| Libērija | 295,9 | 208,004 | 142,3 |
| Mozambika | 61,43 | 69,49 | 88,4 |
| Pakistāna | 132,3 | 186,418 | 71,0 |
| Panama | 0,9818 | 1,2129 | 80,9 |
| Peru | 3,443 | 4,64844 | 74,1 |
| Sudāna | 341 | 472,51 | 72,2 |
| Trinidāda un Tobāgo | 6,197 | 8,40095 | 73,8 |
| Zambija | 12,74 | 26,9319 | 47,3 |

Valsts

Ekonomiskā paritāte,

2021. gada maijs

Valūtas maiņas kurss,

2021. gada maijs  (*8)

Korekcijas koeficients,

2021. gada maijs  (*9)

Argentīna

76,7

113,127

67,8

Kolumbija

2 388

4 438,75

53,8

Gana

5,729

6,9259

82,7

Gajāna

175,8

252,82

69,5

Indija

68,65

89,8545

76,4

Irāna

78 712

50 941,8

154,5

Kirgizstāna

62,67

102,849

60,9

Libērija

295,9

208,004

142,3

Mozambika

61,43

69,49

88,4

Pakistāna

132,3

186,418

71,0

Panama

0,9818

1,2129

80,9

Peru

3,443

4,64844

74,1

Sudāna

341

472,51

72,2

Trinidāda un Tobāgo

6,197

8,40095

73,8

Zambija

12,74

26,9319

47,3

2021. GADA JŪNIJS

| NODARBINĀTĪBAS VIETA | Ekonomiskā paritāte,
  2021. gada jūnijs | Valūtas maiņas kurss,
  2021. gada jūnijs  (*10) | Korekcijas koeficients,
  2021. gada jūnijs  (*11) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 678,6 | 786,826 | 86,2 |
| Argentīna | 81,28 | 114,718 | 70,9 |
| Armēnija | 464,1 | 637,42 | 72,8 |
| Benina | 561,2 | 655,957 | 85,6 |
| Kongo Demokrātiskā Republika | 3 214 | 2 413,12 | 133,2 |
| Dominikānas Republika | 45,22 | 69,5214 | 65,0 |
| Ekvadora | 0,8716 | 1,2142 | 71,8 |
| Gambija | 52,34 | 61,61 | 85,0 |
| Honkonga | 10,63 | 9,4246 | 112,8 |
| Jamaika | 136,9 | 180,552 | 75,8 |
| Kazahstāna | 361,2 | 523,01 | 69,1 |
| Kenija | 109,2 | 131,447 | 83,1 |
| Madagaskara | 3 689 | 4 567,50 | 80,8 |
| Nikaragva | 32,88 | 42,6317 | 77,1 |
| Nigērija | 397,0 | 501,483 | 79,2 |
| Sudāna | 376,0 | 506,910 | 74,2 |

NODARBINĀTĪBAS VIETA

Ekonomiskā paritāte,

2021. gada jūnijs

Valūtas maiņas kurss,

2021. gada jūnijs  (*10)

Korekcijas koeficients,

2021. gada jūnijs  (*11)

Angola

678,6

786,826

86,2

Argentīna

81,28

114,718

70,9

Armēnija

464,1

637,42

72,8

Benina

561,2

655,957

85,6

Kongo Demokrātiskā Republika

3 214

2 413,12

133,2

Dominikānas Republika

45,22

69,5214

65,0

Ekvadora

0,8716

1,2142

71,8

Gambija

52,34

61,61

85,0

Honkonga

10,63

9,4246

112,8

Jamaika

136,9

180,552

75,8

Kazahstāna

361,2

523,01

69,1

Kenija

109,2

131,447

83,1

Madagaskara

3 689

4 567,50

80,8

Nikaragva

32,88

42,6317

77,1

Nigērija

397,0

501,483

79,2

Sudāna

376,0

506,910

74,2

---

(1)  Eurostat2021. gada 18. oktobra ziņojums par to korekcijas koeficientu pārskatīšanu, kas piemērojami ārpus ES delegācijās strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam atbilstoši Civildienesta noteikumu 64. pantam, X pielikumam un XI pielikumam, kurus piemēro Eiropas Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem (Ares(2021)6358373).

Papildu informācija par metodiku ir pieejama Eurostat tīmekļa vietnē (“Statistics Database” > “Economy and finance” > “Prices” > “Correction coefficients”).

(*1)  1 EUR = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD attiecībā uz: nevienu no valstīm iepriekšējā tabulā.

(*2)  Brisele un Luksemburga = 100.

(*3)  Skaitļi nav pieejami, ņemot vērā vietējo nestabilo situāciju vai datu ticamības trūkumu.

(*4)  1 EUR = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD attiecībā uz: Kubu.

(*5)  Brisele un Luksemburga = 100.

(*6)  1 EUR = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD attiecībā uz: nevienu no valstīm iepriekšējā tabulā.

(*7)  Brisele un Luksemburga = 100.

(*8)  1 EUR = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD attiecībā uz: Panamu.

(*9)  Brisele un Luksemburga = 100.

(*10)  1 EUR = x vienības vietējā valūtā, izņemot USD attiecībā uz: Ekvadoru.

(*11)  Brisele un Luksemburga = 100.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 13.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 501/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 501/25

---

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indijas un Turcijas izcelsmes keramikas flīžu importu

(2021/C 501/08)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ir saņēmusi sūdzību, kura atbilst 5. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) Nr. 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), kurā apgalvots, ka importētas Indijas un Turcijas izcelsmes keramikas flīzes tiek pārdotas par dempinga cenām, tādējādi nodarot kaitējumu (2) Savienības ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Eiropas Keramikas flīžu ražotāju apvienība (“CET”) (“sūdzības iesniedzējs”) 2021. gada 3. novembrī iesniedza sūdzību. Sūdzība tika iesniegta Savienības keramikas flīžu ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē.

Dokumentos, kas pieejami ieinteresētajām personām, iekļauta sūdzības publiski pieejamā redakcija un analīze par to, cik liels ir Savienības ražotāju atbalsts sūdzībai. Šā paziņojuma 5.6. punktā ir sniegta informācija par piekļuvi lietas materiāliem, kas pieejami ieinteresētajām personām.

2.   Izmeklējamais ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, ir keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai, kamīna vai sienas flīzes; keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi, uz pamatnes vai bez tās; apdares keramika (“izmeklējamais ražojums”).

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas iesniegt informāciju par ražojuma tvērumu, tas jāizdara 10 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas (3).

3.   Apgalvojums par dempingu

Ražojums, ko, kā tiek apgalvots, pārdod par dempinga cenām, ir Indijas un Turcijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru patlaban klasificē ar KN kodiem 6907 21 00, 6907 22 00, 6907 23 00, 6907 30 00 un 6907 40 00. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai. Uz šīs izmeklēšanas jomu attiecas izmeklējamā ražojuma definīcija, kas sniegta 2. punktā.

Tā kā nav ticamu datu par cenām attiecīgo valstu iekšzemes tirgū, tad apgalvojums par dempingu ir balstīts uz saliktās normālās vērtības (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa) salīdzinājumu ar eksporta cenu (EXW līmenī) attiecībā uz izmeklējamā ražojuma pārdošanu eksportam uz Savienību.

Dempinga starpības, kas aprēķinātas, pamatojoties uz šo salīdzinājumu, ir ievērojamas attiecīgajām valstīm.

4.   Apgalvojums par kaitējumu un cēloņsakarību

Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par to, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgajām valstīm kopumā ir palielinājies tirgus daļas ziņā.

Sūdzības iesniedzēja sniegtie pierādījumi liecina, ka importētā izmeklējamā ražojuma apjoms un cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas Savienības ražošanas nozares cenu līmeni un tirgus daļu, tādējādi būtiski un nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares vispārējo darbību.

5.   Procedūra

Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā iesniegta nozares vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 5. pantam.

Izmeklēšanā tiks noteikts, vai izmeklējamo ražojumu, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs, pārdod par dempinga cenām un vai imports par dempinga cenām ir radījis vai draud radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Ja konstatējumi būs apstiprinoši, tad saskaņā ar pamatregulas 21. pantu izmeklēšanā pārbaudīs, vai pasākumu noteikšana nav pretrunā ar Savienības interesēm.

Komisija arī vērš ieinteresēto personu uzmanību uz Paziņojumu (4) par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām, kas varētu būt piemērojams šai procedūrai.

5.1.   
  Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvers laikposmu no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvers laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

5.2.   
  Piezīmes par sūdzību un izmeklēšanas sākšanu

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas sniegt piezīmes par sūdzību (arī par jautājumiem, kas attiecas uz kaitējumu un cēloņsakarību) vai jebkādiem aspektiem attiecībā uz izmeklēšanas sākšanu (arī to, cik lielā mērā šī sūdzība tiek atbalstīta), tas jāizdara 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas.

Visi uzklausīšanas pieprasījumi par izmeklēšanas sākšanu jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas.

5.3.   
  Dempinga noteikšanas procedūra

Komisijas veiktajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties izmeklējamā ražojuma ražotāji eksportētāji (5) no attiecīgajām valstīm.

5.3.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

5.3.1.1.   Procedūra izmeklējamo ražotāju eksportētāju atlasei attiecīgajās valstīs

a)   Atlase

Ņemot vērā, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju skaitu, no pietiekama skaita ražotāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji vai pārstāvji, kas darbojas to vārdā, tiek aicināti 7 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas sniegt Komisijai informāciju par savu(-iem) uzņēmumu(-iem). Šī informācija jāsniedz, izmantojot elektronisko platformu TRON.tdi (“TRON”): https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD684_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Informācija par piekļuvi TRON ir pieejama 5.6. un 5.8. punktā.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu ražotāju eksportētāju atlasei, tā ir sazinājusies arī ar attiecīgo valstu iestādēm un var sazināties ar visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām.

Ja ir vajadzīga izlase, tad ražotājus eksportētājus var atlasīt, ņemot vērā uz Savienību eksportēto lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams izmeklēt. Visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecīgo valstu iestādēm un ražotāju eksportētāju apvienībām vajadzības gadījumā ar attiecīgo valstu iestāžu starpniecību Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir atlasīti.

Pēc tam, kad Komisija būs saņēmusi informāciju, kas vajadzīga ražotāju eksportētāju izlases izveidei, tā informēs attiecīgās personas, vai ir izlēmusi tās iekļaut izlasē. Ja vien nav norādīts citādi, atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem 30 dienu laikā no dienas, kad paziņots lēmums par to iekļaušanu izlasē, būs jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

Lietas materiāliem, kas pieejami ieinteresētajām personām, Komisija pievienos paziņojumu par izveidoto izlasi. Piezīmes par izveidoto izlasi jāsaņem 3 dienu laikā no dienas, kad paziņots lēmums par izlasi.

Ražotājiem eksportētājiem aizpildāmā anketa ir iekļauta lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un ir pieejama Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

Anketa tiks darīta pieejama arī visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un attiecīgo valstu iestādēm.

Neskarot iespējamu pamatregulas 18. panta piemērošanu, ražotāji eksportētāji, kuri ir piekrituši iekļaušanai izlasē, taču tajā nav iekļauti, tiks uzskatīti par uzņēmumiem, kas sadarbojās (“neatlasītie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās”). Neskarot 5.3.1.1. punkta b) apakšpunktu, antidempinga maksājums, kuru varētu piemērot importam, ko veikuši neatlasītie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, nepārsniegs vidējo svērto dempinga starpību, kura noteikta atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem (6).

b)   Individuālā dempinga starpība izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem

Ievērojot pamatregulas 17. panta 3. punktu, neatlasītie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, var pieprasīt, lai Komisija tiem nosaka individuālu dempinga starpību. Ja vien nav norādīts citādi, ražotājiem eksportētājiem, kuri vēlas pieprasīt individuālu dempinga starpību, jāaizpilda anketa un, pienācīgi aizpildīta, tā jānosūta atpakaļ 30 dienu laikā no dienas, kad paziņots par izveidoto izlasi. Ražotājiem eksportētājiem aizpildāmā anketa ir iekļauta lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un ir pieejama Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559). Komisija pārbaudīs, vai neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, var noteikt individuālu maksājumu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu.

Tomēr neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasa individuālo dempinga starpību, jāzina, ka Komisija var pieņemt lēmumu noraidīt individuālās dempinga starpības pieprasījumu, ja, piemēram, neatlasīto ražotāju eksportētāju skaits ir tik liels, ka šāda noteikšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un kavētu laikus pabeigt izmeklēšanu.

5.3.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem importētājiem (7) (8)

Šajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties nesaistīti importētāji, kas importē izmeklējamo ražojumu no attiecīgajām valstīm Savienībā.

Ņemot vērā, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistītu importētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo nesaistīto importētāju skaitu, no pietiekama skaita nesaistīto importētāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlasi veic saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi nesaistītie importētāji vai pārstāvji, kas darbojas to vārdā, tiek aicināti 7 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas sniegt Komisijai šā paziņojuma pielikumā prasīto informāciju par savu(-iem) uzņēmumu(-iem).

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu nesaistītu importētāju atlasei, tā var arī sazināties ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Ja ir vajadzīga izlase, tad importētājus var atlasīt, ņemot vērā Savienībā pārdoto izmeklējamo ražojumu lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt.

Kad Komisija būs saņēmusi informāciju, kas vajadzīga izlases izveidei, tā informēs attiecīgās personas par savu lēmumu attiecībā uz importētāju izlasi. Lietas materiāliem, kas pieejami ieinteresētajām personām, Komisija pievienos arī paziņojumu par izveidoto izlasi. Piezīmes par izveidoto izlasi jāsaņem 3 dienu laikā no dienas, kad paziņots lēmums par izlasi.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem darīs pieejamas anketas. Šīm personām jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem 30 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi.

Importētājiem aizpildāmā anketa ir iekļauta lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un ir pieejama Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

5.4.   
  Kaitējuma noteikšanas procedūra un izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, un objektīvi pārbauda gan importa par dempinga cenām apjomu un tā ietekmi uz cenām Savienības tirgū, gan šāda importa turpmāko ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, Komisijas veiktajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties Savienības ražotāji, kas ražo izmeklējamo ražojumu.

Ievērojot lielo skaitu attiecīgo Savienības ražotāju un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase notiek saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Sīkāka informācija atrodama dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Ieinteresētās personas tiek aicinātas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Citiem Savienības ražotājiem (vai pārstāvjiem, kas darbojas to vārdā), kuri uzskata, ka viņi būtu jāiekļauj izlasē, ir jāsazinās ar Komisiju 7 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja vien nav norādīts citādi, visas piezīmes par provizorisko izlasi jāsaņem 7 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas.

Visiem zināmajiem Savienības ražotājiem un ražotāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Ja vien nav norādīts citādi, atlasītajiem Savienības ražotājiem 30 dienu laikā no dienas, kad paziņots lēmums par to iekļaušanu izlasē, būs jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

Savienības ražotājiem eksportētājiem aizpildāmā anketa ir iekļauta lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un ir pieejama Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

5.5.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēts dempings un tā izraisīts kaitējums, saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tiks pieņemts lēmums par to, vai antidempinga pasākumu pieņemšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Savienības ražotāji, importētāji un apvienības, kas tos pārstāv, lietotāji un apvienības, kuras tos pārstāv, arodbiedrības un organizācijas, kas pārstāv patērētājus, tiek aicinātas sniegt Komisijai informāciju par to, vai pasākumu noteikšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Lai piedalītos izmeklēšanā, organizācijām, kas pārstāv patērētājus, jāparāda, ka starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu pastāv objektīva saikne.

Ja vien nav norādīts citādi, informācija, kas attiecas uz Savienības interešu novērtējumu, jāiesniedz 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Šo informāciju var sniegt brīvā formā vai aizpildot Komisijas sagatavoto anketu. Anketas, ieskaitot izmeklējamā ražojuma lietotājiem aizpildāmo anketu, ir iekļautas lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un ir pieejamas Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559). Informācija, kas iesniegta saskaņā ar pamatregulas 21. pantu, tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniegšanas brīdī būs pamatota ar faktiem.

5.6.   
  Ieinteresētās personas

Lai piedalītos izmeklēšanā, ieinteresētajām personām, piemēram, ražotājiem eksportētājiem, Savienības ražotājiem, importētājiem un apvienībām, kas tos pārstāv, lietotājiem un apvienībām, kuras tos pārstāv, arodbiedrībām un organizācijām, kas pārstāv patērētājus, ir jāpierāda, ka pastāv objektīva saikne starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu.

Ražotāji eksportētāji, Savienības ražotāji, importētāji un apvienības, kas tos pārstāv, kuri ir snieguši informāciju saskaņā ar 5.3., 5.4. un 5.5. punktā aprakstītajām procedūrām, tiks uzskatīti par ieinteresētajām personām, ja ir objektīva saikne starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu.

Citas personas varēs piedalīties izmeklēšanā tikai ieinteresēto personu statusā no brīža, kad tās piesakās, un ja pastāv objektīva saikne starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu. Personas atzīšana par ieinteresēto personu neskar pamatregulas 18. panta piemērošanu.

Ieinteresētajām personām pieejamajiem lietas materiāliem var piekļūt elektroniskajā platformā TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Lai saņemtu piekļuves tiesības, lūdzam sekot norādījumiem minētajā lapā (9).

5.7.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti.

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iesniegšanas iemesli, kā arī kopsavilkums par to, ko ieinteresētā persona uzklausīšanā vēlas apspriest. Uzklausīšanā tiks aplūkoti tikai tie jautājumi, ko ieinteresētās personas būs iepriekš iesniegušas rakstiski.

Uzklausīšanas grafiks ir šāds:

| — | lai uzklausīšanas notiktu pirms pagaidu pasākumu noteikšanas termiņa, pieprasījums jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Uzklausīšana parasti notiek 60 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas dienas; |
| --- | --- |

—

lai uzklausīšanas notiktu pirms pagaidu pasākumu noteikšanas termiņa, pieprasījums jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Uzklausīšana parasti notiek 60 dienu laikā no paziņojuma publicēšanas dienas;

| — | pēc pagaidu konstatējumu posma pieprasījums jāiesniedz 5 dienu laikā no dienas, kad izpausti pagaidu konstatējumi vai informācijas dokuments. Uzklausīšana parasti notiek 15 dienu laikā no dienas, kad paziņots par informācijas izpaušanu, vai no informācijas dokumenta datuma; |
| --- | --- |

—

pēc pagaidu konstatējumu posma pieprasījums jāiesniedz 5 dienu laikā no dienas, kad izpausti pagaidu konstatējumi vai informācijas dokuments. Uzklausīšana parasti notiek 15 dienu laikā no dienas, kad paziņots par informācijas izpaušanu, vai no informācijas dokumenta datuma;

| — | galīgo konstatējumu posmā pieprasījums jāiesniedz 3 dienu laikā no galīgās informācijas izpaušanas dienas. Uzklausīšana parasti notiek termiņā, kas atvēlēts piezīmju sniegšanai par galīgo izpausto informāciju. Ja tiek izpausta papildu galīgā informācija, pieprasījums būtu jāiesniedz nekavējoties pēc šīs papildu galīgās izpaustās informācijas saņemšanas. Uzklausīšana parasti notiek termiņā, kas noteikts piezīmju sniegšanai par šo izpausto informāciju. |
| --- | --- |

—

galīgo konstatējumu posmā pieprasījums jāiesniedz 3 dienu laikā no galīgās informācijas izpaušanas dienas. Uzklausīšana parasti notiek termiņā, kas atvēlēts piezīmju sniegšanai par galīgo izpausto informāciju. Ja tiek izpausta papildu galīgā informācija, pieprasījums būtu jāiesniedz nekavējoties pēc šīs papildu galīgās izpaustās informācijas saņemšanas. Uzklausīšana parasti notiek termiņā, kas noteikts piezīmju sniegšanai par šo izpausto informāciju.

Norādītais laikposms neskar Komisijas dienestu tiesības pienācīgi pamatotos gadījumos pieņemt uzklausīšanu ārpus minētā laikposma un Komisijas tiesības pienācīgi pamatotos gadījumos atteikt uzklausīšanu. Ja Komisijas dienesti noraida uzklausīšanas pieprasījumu, attiecīgā persona tiek informēta par šāda noraidījuma iemesliem.

Principā uzklausīšanā nevar sniegt faktu informāciju, kas vēl nav iekļauta lietas materiālos. Tomēr labas pārvaldības labad un lai Komisijas dienesti varētu turpināt izmeklēšanu, ieinteresētās personas var tikt aicinātas iesniegt jaunu faktu informāciju pēc uzklausīšanas.

5.8.   
  Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

Uz informāciju, kas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniegta Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas nepārprotami ļauj Komisijai a) šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītā informācija, kā arī ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi Sensitive (10). Personas, kas šīs izmeklēšanas gaitā iesniedz informāciju, ir aicinātas pamatot savu pieprasījumu saglabāt konfidencialitāti.

Personām, kuras sniedz informāciju ar norādi Sensitive, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsniedz tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi For inspection by interested parties. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību.

Ja persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nenorāda pamatotu iemeslu, kāpēc tā lūdz saglabāt konfidencialitāti, vai nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formātā un kvalitātē, Komisija šādu informāciju var neņemt vērā, ja vien no uzticamiem avotiem nevar pietiekami pierādīt, ka informācija ir pareiza.

Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju, ieskaitot skenētas pilnvaras un izziņas, un pieprasījumus sniegt elektroniskajā platformā TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Ja ieinteresētās personas atbild elektroniskajā platformā TRON.tdi vai pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami informācijas elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai platformā TRON.tdi vai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Iepriekš minētajos norādījumos par saziņu ar ieinteresētajām personām ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, kā arī ar principiem, kas piemērojami platformā TRON.tdi vai pa e-pastu sūtāmai informācijai.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Brussels

BELGIUM

E-pasts dempinga jautājumiem saistībā ar Indiju:

| | TRADE-AD684-DUMPING-INDIA@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-DUMPING-INDIA@ec.europa.eu

E-pasts dempinga jautājumiem saistībā ar Turciju:

| | TRADE-AD684-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu

E-pasts jautājumiem par kaitējumu un Savienības interesēm, tostarp šā paziņojuma pielikums:

| | TRADE-AD684-INJURY@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-INJURY@ec.europa.eu

6.   Izmeklēšanas grafiks

Ievērojot pamatregulas 6. panta 9. punktu, izmeklēšana parasti tiek pabeigta 13 mēnešu, bet ne vēlāk kā 14 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu pagaidu pasākumus parasti var noteikt ne vēlāk kā 7 mēnešu, bet katrā ziņā ne vēlāk kā 8 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas.

Saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu Komisija sniedz informāciju par plānoto pagaidu maksājumu noteikšanu 4 nedēļas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Ieinteresētajām personām tiks atvēlētas 3 darbdienas rakstisku piezīmju sniegšanai par aprēķinu precizitāti.

Ja Komisija neplāno noteikt pagaidu maksājumus, bet gan turpināt izmeklēšanu, 4 nedēļas pirms beidzas termiņš, kas noteikts pamatregulas 7. panta 1. punktā, ieinteresētās personas ar informācijas dokumentu tiek informētas par maksājumu nenoteikšanu.

Ja vien nav norādīts citādi, ieinteresētajām personām tiks atvēlētas 15 dienas rakstisku piezīmju sniegšanai par pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu un 10 dienas rakstisku piezīmju sniegšanai par galīgajiem konstatējumiem. Attiecīgā gadījumā papildu galīgās informācijas izpaušanā precizē termiņu, kurā ieinteresētās personas rakstiski sniedz piezīmes.

7.   Informācijas iesniegšana

Parasti ieinteresētās personas var iesniegt informāciju tikai laikposmā, kas precizēts šā paziņojuma 5. un 6. punktā. Visa pārējā informācija, uz kuru minētie punkti neattiecas, jāiesniedz šādā laikposmā:

| — | ja vien nav norādīts citādi, informācija, kas vajadzīga pagaidu konstatējumu posmā, jāiesniedz 70 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas; |
| --- | --- |

—

ja vien nav norādīts citādi, informācija, kas vajadzīga pagaidu konstatējumu posmā, jāiesniedz 70 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas;

| — | ja vien nav norādīts citādi, ieinteresētajām personām nevajadzētu iesniegt jaunu faktu informāciju pēc tam, kad beidzies termiņš, kurā pagaidu konstatējumu posmā sniedz piezīmes par izpaustajiem pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu. Pēc šā termiņa beigām ieinteresētās personas var iesniegt jaunu faktu informāciju tikai tad, ja tās var pierādīt, ka šāda jauna faktu informācija ir vajadzīga, lai atspēkotu citu ieinteresēto personu faktu apgalvojumus, un ja šādu jauno faktu informāciju var pārbaudīt laikā, kas atlicis izmeklēšanas savlaicīgai pabeigšanai; |
| --- | --- |

—

ja vien nav norādīts citādi, ieinteresētajām personām nevajadzētu iesniegt jaunu faktu informāciju pēc tam, kad beidzies termiņš, kurā pagaidu konstatējumu posmā sniedz piezīmes par izpaustajiem pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu. Pēc šā termiņa beigām ieinteresētās personas var iesniegt jaunu faktu informāciju tikai tad, ja tās var pierādīt, ka šāda jauna faktu informācija ir vajadzīga, lai atspēkotu citu ieinteresēto personu faktu apgalvojumus, un ja šādu jauno faktu informāciju var pārbaudīt laikā, kas atlicis izmeklēšanas savlaicīgai pabeigšanai;

| — | lai izmeklēšanu pabeigtu obligātajā termiņā, Komisija vairs nepieņems dokumentus no ieinteresētajām personām pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par izpausto galīgo informāciju, vai attiecīgā gadījumā pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par papildus izpausto galīgo informāciju. |
| --- | --- |

—

lai izmeklēšanu pabeigtu obligātajā termiņā, Komisija vairs nepieņems dokumentus no ieinteresētajām personām pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par izpausto galīgo informāciju, vai attiecīgā gadījumā pēc termiņa, kurā sniedzamas piezīmes par papildus izpausto galīgo informāciju.

8.   Iespēja iesniegt piezīmes par citu personu iesniegto informāciju

Lai nodrošinātu tiesības uz aizstāvību, ieinteresētajām personām būtu vajadzīga iespēja sniegt piezīmes par informāciju, ko iesniegušas citas ieinteresētās personas. To darot, ieinteresētās personas var aplūkot tikai tos jautājumus, kas jau apskatīti pārējo ieinteresēto personu iesniegtajā informācijā, un nevar izvirzīt jaunus jautājumus.

Šādas piezīmes jāiesniedz šādā laikposmā:

| — | ja vien nav norādīts citādi, piezīmes par informāciju, ko iesniegušas citas ieinteresētās personas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas termiņa, jāiesniedz vēlākais 75. dienā no šā paziņojuma publicēšanas dienas; |
| --- | --- |

—

ja vien nav norādīts citādi, piezīmes par informāciju, ko iesniegušas citas ieinteresētās personas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas termiņa, jāiesniedz vēlākais 75. dienā no šā paziņojuma publicēšanas dienas;

| — | ja vien nav norādīts citādi, piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpaustajiem pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu, sniegušas citas ieinteresētās personas, jāiesniedz 7 dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu; |
| --- | --- |

—

ja vien nav norādīts citādi, piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpaustajiem pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu, sniegušas citas ieinteresētās personas, jāiesniedz 7 dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par pagaidu konstatējumiem vai informācijas dokumentu;

| — | ja vien nav norādīts citādi, piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpausto galīgo informāciju, sniegušas citas ieinteresētās personas, jāiesniedz 3 dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par izpausto galīgo informāciju. Ja notiek papildu galīgās informācijas izpaušana, tad piezīmes par sniegto informāciju, ko, reaģējot uz šo informāciju, sniedz citas ieinteresētās personas, jāiesniedz 1 dienas laikā no termiņa, kurā iesniedzamas piezīmes par minēto informāciju, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

—

ja vien nav norādīts citādi, piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpausto galīgo informāciju, sniegušas citas ieinteresētās personas, jāiesniedz 3 dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par izpausto galīgo informāciju. Ja notiek papildu galīgās informācijas izpaušana, tad piezīmes par sniegto informāciju, ko, reaģējot uz šo informāciju, sniedz citas ieinteresētās personas, jāiesniedz 1 dienas laikā no termiņa, kurā iesniedzamas piezīmes par minēto informāciju, ja vien nav norādīts citādi.

Noteiktais laikposms neskar Komisijas tiesības pienācīgi pamatotos gadījumos no ieinteresētajām personām pieprasīt papildu informāciju.

9.   Šajā paziņojumā noteikto termiņu pagarināšana

Šajā paziņojumā noteikto termiņu pagarinājumu var pieprasīt tikai ārkārtas apstākļos, un pagarinājums tiek piešķirts tikai tad, ja tam ir pamatots iemesls.

Katrā ziņā pagarinājums termiņam, kurā jāsniedz atbildes uz anketu jautājumiem, parasti nepārsniedz 3 dienas, un principā nepārsniedz 7 dienas.

Tā termiņa pagarinājums, kurā iesniedzama pārējā šajā paziņojumā par procedūras sākšanu norādītā informācija, nepārsniedz 3 dienas, ja vien netiek pierādīts, ka ir bijuši ārkārtas apstākļi.

10.   Nesadarbošanās

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pagaidu vai galīgus apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Tādā gadījumā ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju.

11.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var pieprasīt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietas materiāliem, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņus un visus pārējos pieprasījumus par ieinteresēto personu un trešo personu tiesībām uz aizstāvību, kuri varētu rasties procedūras gaitā.

Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu un mediāciju starp ieinteresēto(-ajām) personu(-ām) un Komisijas dienestiem, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Uzklausīšanas amatpersona izskatīs pieprasījumu pamatojumu. Šādai uzklausīšanai būtu jānotiek tikai tad, ja pienācīgā laikā jautājumi nav atrisināti ar Komisijas dienestiem.

Ieinteresētās personas tiek aicinātas ievērot šā paziņojuma 5.7. punktā noteiktos termiņus arī attiecībā uz uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos, ieskaitot uzklausīšanu. Lai neapdraudētu pareizu procedūras norisi, pieprasījumi jāiesniedz laikus un bez kavēšanās. Tālab ieinteresētajām personām uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās būtu jāpieprasa iespējami agri pēc notikuma, kura dēļ vajadzīga šāda iesaistīšanās. Uzklausīšanas amatpersona, pienācīgi ņemot vērā labas pārvaldības intereses un izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, izvērtēs iejaukšanās pieprasījumu iemeslus, izvirzīto jautājumu raksturu un ietekmi uz aizstāvības tiesībām.

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (11).

Paziņojums par datu aizsardzību, ar ko visas personas tiek informētas par personas datu apstrādi Komisijas tirdzniecības aizsardzības darbību ietvaros, ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

(2)  Kā izklāstīts pamatregulas 3. panta 1. punktā, vispārīgais termins “kaitējums” nozīmē būtisku kaitējumu, būtiska kaitējuma draudus vai ražošanas nozares veidošanās būtisku aizkavēšanu.

(3)  Atsauces uz šā paziņojuma publikāciju ir atsauces uz šā paziņojuma publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(4)  Paziņojums par COVID-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

(5)  Ražotājs eksportētājs ir attiecīgo valstu uzņēmums, kas ražo izmeklējamo ražojumu un tieši vai ar trešās personas starpniecību eksportē to uz Savienības tirgu, ieskaitot visus saistītos uzņēmumus, kuri piedalās attiecīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā iekšzemes tirgū vai eksportēšanā.

(6)  Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu neņem vērā nulles un de minimis starpības, kā arī pamatregulas 18. pantā minētajos apstākļos konstatētās starpības.

(7)  Šis punkts attiecas tikai uz importētājiem, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda šiem ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas I pielikums. Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē kādu trešo personu vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

(8)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar citiem šīs izmeklēšanas aspektiem, ne tikai dempinga konstatēšanu.

(9)  Tehnisku problēmu gadījumā sazinieties ar Trade Service Desk pa e-pastu trade-service-desk@ec.europa.eu vai pa tālruni +32 22979797.

(10)  Dokumentu ar norādi Sensitive uzskata par konfidenciālu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

---

PIELIKUMS

| ☐ | “Sensitive” version (Konfidenciāla informācija) |
| --- | --- |
| ☐ | Version “For inspection by interested parties” (Ieinteresētajām personām pieejamā informācija) |
| (atzīmēt attiecīgo aili) |

☐

“Sensitive” version (Konfidenciāla informācija)

☐

Version “For inspection by interested parties” (Ieinteresētajām personām pieejamā informācija)

(atzīmēt attiecīgo aili)

ANTIDEMPINGA PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ INDIJAS UN TURCIJAS IZCELSMES KERAMIKAS FLĪŽU IMPORTU

INFORMĀCIJA NESAISTĪTU IMPORTĒTĀJU ATLASEI

Šī veidlapa ir paredzēta, lai palīdzētu nesaistītiem importētājiem sniegt informāciju, kas nepieciešama paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā minētajai atlasei.

Gan “konfidenciālā” informācija, gan “ieinteresētajām personām pieejamā” informācija jānosūta Komisijai, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

1.   IDENTITĀTE UN KONTAKTINFORMĀCIJA

Norādiet šādu informāciju par uzņēmumu:

| Uzņēmuma nosaukums | |
| --- | --- |
| Adrese | |
| Kontaktpersona | |
| E-pasta adrese | |
| Tālrunis | |

Uzņēmuma nosaukums

Adrese

Kontaktpersona

E-pasta adrese

Tālrunis

2.   APGROZĪJUMS UN PĀRDOŠANAS APJOMS

Par izmeklēšanas periodu attiecībā uz paziņojumā par procedūras sākšanu definēto izmeklējamo ražojumu norādiet uzņēmuma kopējo apgrozījumu euro (EUR) un attiecībā uz importu Savienībā un tālākpārdošanu Savienības tirgū pēc importēšanas no Indijas un Turcijas – vērtību, izteiktu euro, un apjomu kvadrātmetros.

| | Apjoms (m2) | Vērtība euro (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Kopējais uzņēmuma apgrozījums euro (EUR) | | |
| Indijas izcelsmes izmeklējamā ražojuma imports Savienībā | | |
| Turcijas izcelsmes izmeklējamā ražojuma imports Savienībā | | |
| (Visu izcelsmju) izmeklējamā ražojuma imports Savienībā | | |
| Izmeklējamā ražojuma tālākpārdošana Savienības tirgū pēc importēšanas no Indijas | | |
| Izmeklējamā ražojuma tālākpārdošana Savienības tirgū pēc importēšanas no Turcijas | | |

Apjoms (m2)

Vērtība euro (EUR)

Kopējais uzņēmuma apgrozījums euro (EUR)

Indijas izcelsmes izmeklējamā ražojuma imports Savienībā

Turcijas izcelsmes izmeklējamā ražojuma imports Savienībā

(Visu izcelsmju) izmeklējamā ražojuma imports Savienībā

Izmeklējamā ražojuma tālākpārdošana Savienības tirgū pēc importēšanas no Indijas

Izmeklējamā ražojuma tālākpārdošana Savienības tirgū pēc importēšanas no Turcijas

3.   JŪSU UZŅĒMUMA UN SAISTĪTO UZŅĒMUMU DARBĪBAS (1)

Precīzi aprakstiet uzņēmuma un visu to saistīto uzņēmumu (lūdzu, norādiet tos un to saistību ar jūsu uzņēmumu) darbības, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū). Šādas darbības varētu būt izmeklējamā ražojuma pirkšana vai ražošana uz apakšlīguma pamata vai tā apstrāde vai tirdzniecība u. c.

| Uzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta | Darbības | Saistība |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Uzņēmuma nosaukums un atrašanās vieta

Darbības

Saistība

4.   CITA INFORMĀCIJA

Lūdzam sniegt visu citu attiecīgo informāciju, kas, pēc uzņēmuma ieskata, varētu būt noderīga Komisijai, veidojot izlasi.

5.   APLIECINĀJUMS

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautam uzņēmumam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā. Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiek uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par importētājiem, kuri nesadarbojās, ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šim uzņēmumam var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tas būtu sadarbojies.

Pilnvarotās amatpersonas paraksts:

Pilnvarotās amatpersonas vārds, uzvārds un amats:

Datums:

---

(1)  Saskaņā ar 127. pantu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, divas personas uzskata par saistītām, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) tās ir darba devējs un darba ņēmējs; d) trešai personai tieši vai netieši pieder, tā pārvalda vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām apgrozībā esošajām akcijām vai daļām; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē trešā persona; g) kopā abas personas tieši vai netieši kontrolē trešo personu vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.). Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un jebkura personu apvienība, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir tiesīga veikt juridiskas darbības (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 13.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 501/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 501/36

---

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2021/C 501/09)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantam (1).

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“dell’Emilia” / “Emilia”

PGI-IT-A0509-AM06

Pieteikuma iesniegšanas datums: 2019. gada 2. janvārī.

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants. Grozījums nav maznozīmīgs.

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   Divu jaunu vīnkopības produktu kategoriju ieviešana: “dzirkstošais vīns” un “vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām”

Ir pievienotas divas jaunas vīnkopības produktu kategorijas: “dzirkstošais vīns” un “vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām”.

Emīlijas [Emilia] reģionā jau ilgu laiku ir pastāvējusi tradīcija ražot daudzus pamata vīnus gan kategorijā “vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām”, gan kategorijā “dzirkstošais vīns”, izmantojot otrējo raudzēšanu pudelē un/vai Charmat (vai Martinotti) metodi.

Atļaujot šos produktus apzīmēt ar AĢIN “dell’Emilia” / “Emilia”, tiks ne tikai palielināta vīnu ekonomiskā vērtība, bet arī dota skaidra norāde patērētājam par to ģeogrāfisko izcelsmi.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 1. un 6. punktu un vienotā dokumenta 2.3. punktu (“Vīnkopības produktu kategorijas”).

2.2.   Jaunu šķirņu veidu ieviešana

Atbilstīgajās kategorijās, uz kurām attiecas specifikācija, proti, kategorijā “vīns”, “pusdzirkstošais vīns” (Frizzante), “dzirkstošais vīns” (Spumante), “vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām” (Passito) un “daļēji norūgusi vīnogu misa”, ir iekļauti jauni veidi ar norādi uz vīnogu šķirni, t. i., “Fogarina”, “Moscato Bianco” un “Spergola”.

Turklāt šķirnes “Pignoletto” nosaukums visā specifikācijā ir aizstāts ar tās sinonīmu “Grechetto Gentile”.

Pamatojums: “Fogarina”, “Moscato Bianco” un “Spergola” ir vietējās šķirnes, kas jau sen ir audzētas šajā apgabalā, un jaunie šķirņu veidi ir ieviesti pēc ilgām pārbaudēm, kuru mērķis ir izmantot šādu šķirņu vērtību.

Konkrēti, šķirņu “Fogarina” un “Spergola” veidi ir ieviesti, šīs vietējās šķirnes atgūstot, raksturojot un pilnveidojot ražošanas apgabalā, kurā tās tika izmantotas agrāk — galvenokārt kombinācijā ar citām plašāk izplatītām vīnogu šķirnēm. Rezultāts šo vīnogu šķirņu nesenajai atklāšanai no jauna un uzlabošanai ar atlasītu klonu palīdzību ir tādu augstas kvalitātes vīnu ražošana, kuriem piemīt atšķirīgas īpašības.

Šķirnes “Pignoletto” nosaukums ir aizstāts ar tā sinonīmu “Grechetto Gentile”, jo ražotāji ir izvēlējušies popularizēt “Pignoletto” kā aizsargātu cilmes vietas nosaukumu saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 1. un 4. punktu un vienotā dokumenta 7. punktu (“Galvenās vīna vīnogu šķirnes”).

2.3.   Kā jauns veids un papildinājums veidiem Chardonnay un Pinot Bianco ir pievienots Pinot Nero, kas raudzēts bez mizām (vinificato in bianco)

Pievienoti šādi jauni veidi: bez mizām raudzēts Pinot Nero, bez mizām raudzēts Pinot Nero Frizzante un bez mizām raudzēts Pinot Nero Spumante.

Pamatojums: šie veidi atspoguļo sen iedibināto vīndarības tradīciju Emīlijas reģionā. Raudzējot “Pinot Nero” vīnogas bez mizām, baltvīni iegūst patīkamu aromātu ar elegantām niansēm, bet pusdzirkstošie un dzirkstošie vīni — smalkas un ilgnoturīgas putas.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2. un 6. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu (“Vīnu apraksts”) un 5.1. punktu (“Vīndarības metodes”).

2.4.   Nosaukums un noformējums: noteikumu par divu vai vairāku vīnogu šķirņu norādīšanu marķējumā pievienošana

Iekļauti noteikumi, kas ļauj marķējumā norādīt divas vai vairākas vīnogu šķirnes saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem, īpaši prasību, ka “mazāk svarīgām” šķirnēm jāveido vismaz 15 % vīnogu, no kurām tiek ražots vīns, lai gan attiecīgajā noteikumā (Regulas (EK) Nr. 607/2009 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā) šāda minimālā prasība nav noteikta.

Šis noteikums ir paredzēts tam, lai novērstu maldinošas informācijas sniegšanu patērētājam. Šajā saistībā, lai šķirne tiktu norādīta marķējumā, tai ir jāveido vismaz 15 % no kopējā daudzuma un tādējādi jāpalīdz veidot vīna īpašības.

Šis ierobežojošais noteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 607/2009 70. panta 1. punktam.

Attiecīgajam punktam ir pievienoti vīna veidi, kuriem norādītas divas vai vairākas vīnogu šķirnes no tām šķirnēm, kas 1. punktā uzskaitītas attiecībā uz vienšķirnes veidiem.

Izmaiņas, kas saistītas ar dažu tādu veidu pievienošanu, kuriem norādītas divas vai vairākas šajā apgabalā tradicionāli audzētas vīnogu šķirnes, specifikācijā ir paredzētas, lai precizētu to, kas jau ir atļauts saskaņā ar ES tiesību aktiem. Tomēr minētajiem veidiem nevar izmantot vīnogu šķirni “Lambrusco”, jo tā ir svarīgākā un reprezentatīvākā šā apgabala šķirne. Tāpēc to drīkst izmantot tikai tīrajiem “Lambrusco” veidiem, lai saglabātu no šīs šķirnes ražoto vīnu specifiskās īpašības.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 7. punktu un vienotā dokumenta 2.9. punktu (Papildu nosacījumi: nosacījuma apraksts).

2.5.   Vīnogu šķirņu kombinācijas atjaunināšana attiecībā uz Lambrusco veidiem

Saistībā ar prasību par to, ka noteiktām Lambrusco dzimtas šķirnēm kopā vai atsevišķi jāveido 85 % to vīnogu, kuras izmanto Lambrusco veidu ražošanai, pašreizējais atļauto šķirņu (“Lambrusco Salamino” un/vai “Lambrusco di Sorbara”, un/vai “Lambrusco Grasparossa”, un/vai “Lambrusco Marani”, un/vai “Lambrusco Maestri”, un/vai “Lambrusco Montericco”, un/vai “Lambrusco Viadanese”, un/vai “Lambrusco Oliva”) saraksts ir paplašināts, iekļaujot tajā arī “Lambrusco a Foglia Frastagliata” un/vai “Lambrusco Barghi”, un/vai “Lambrusco dal Peduncolo Rosso” (pēdējais minētais nosaukums ir šķirnes “Terrano” nosaukuma sinonīms), ko arī tradicionāli audzē ar AĢIN “dell’Emilia” / “Emilia” apzīmētā produkta teritorijā.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2. punktu un vienotā dokumenta 2.7. punktu (“Galvenās vīna vīnogu šķirnes”).

2.6.   Ražošanas apgabala paplašināšana

Vīnogu audzēšanas apgabals ir paplašināts, iekļaujot arī apgabalu Boloņas [Bologna] provincē Sillāro [Sillaro] upes labajā krastā un to attiecinot uz visiem specifikācijā ietvertajiem produktu veidiem, izņemot Lambrusco veidus.

Attiecīgais apgabals vides īpašību ziņā ir līdzīgs pārējam ražošanas apgabalam, un tagad tajā tiek ražoti vīni ar tādām pašām organoleptiskajām un kvalitātes īpašībām, jo tas ir paplašinājis un nostiprinājis savu vīnkopības darbību.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 3. punktu un vienotā dokumenta 2.6. punktu (“Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals”).

2.7.   Vīnogu ražas iznākuma no hektāra un minimālā dabiskā spirta satura tilpuma % pievienošana attiecībā uz jaunajiem šķirņu veidiem

Maksimālais vīnogu ražas iznākums no hektāra un minimālais dabiskais spirta saturs tilpuma % attiecībā uz jaunajiem šķirņu (“Fogarina”, “Moscato” un “Spergola”) veidiem ir pievienots, pamatojoties uz faktiskajiem datiem, kas reģistrēti piecu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punktu un vienotā dokumenta 2.5.2. punktu (“Maksimālais ražas iznākums”).

2.8.   Vīndarības noteikumi: formāli grozījumi (jauns formulējums), atkāpes attiecībā uz vīndarību blakus esošajos apgabalos

Teksts ir pārformulēts, lai uzlabotu tā struktūru un svītrotu novecojušu noteikumu.

Svītrota ES atkāpe, kas ļāva ražot ar AĢIN apzīmētus vīnus ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala tiešā tuvuma un zaudēja spēku 2012. gada 31. decembrī.

Noteikts un definēts to atkāpju tvērums, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 607/2009 6. panta 4. punkta b) apakšpunktu ražotāju veiktajām pārstrādes darbībām ļauj izmantot arī pārstrādes iekārtas apgabalā, kas robežojas ar vīnogu audzēšanas apgabalu.

Konkrēti, ir noteikts, ka papildus 3. punktā definētajam vīnogu audzēšanas apgabalam vīndarības process var notikt arī blakus esošajās Ravennas [Ravenna], Forli-Čezēnas [Forlì-Cesena], Mantujas [Mantua] un Kremonas [Cremona] provincēs.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 2.9. punktu (Papildu nosacījumi: atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā).

2.9.   Noteikumi par bagātināšanu un ārpus ražošanas apgabala iegūtu produktu izmantošanu

Attiecībā uz bagātināšanu ir noteikti stingrāki noteikumi nekā iepriekšējā specifikācijā, norādot, ka jebkurai koncentrētai vīnogu misai, ko izmanto bagātināšanai, jābūt izgatavotai no vīnogām, kuras iegūtas 3. punktā noteiktajā ražošanas apgabalā.

Stingrāki noteikumi nekā iepriekš ir paredzēti arī attiecībā uz tādu produktu izmantošanu, kas iegūti no vīnogām, kuras novāktas ārpus ražošanas apgabala (maksimāli pieļaujamo 15 % robežās, kas atļauti ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu), precizējot, ka vismaz 85 % izejvielu, ko izmanto visiem produktiem, uz kuriem attiecas specifikācija, ieskaitot visus produktus, ko izmanto saldināšanai un otrējai raudzēšanai, ir jābūt iegūtiem ražošanas apgabalā.

Šo grozījumu mērķis ir nodrošināt, lai galaprodukts, kuram vismaz 85 % ir jāiegūst no vīnogām, kas novāktas ražošanas apgabalā, tagad atbilstu iepriekš minētajai prasībai par to, ka vismaz 85 % ir jāveido šā apgabala produktiem (ieskaitot produktus, ko izmanto bagātināšanai vai saldināšanai), jo citādi procentuālā daļa gatavajā vīnā varētu būt mazāka par 85 %. Tāpēc tas ir ar kvalitāti saistīts pasākums, kura mērķis attiecībā uz ražošanas procesu ir palielināt ražošanas apgabalā iegūtu produktu izmantošanu (vīnam un/vai bagātināšanai, un/vai saldināšanai, un/vai otrējai raudzēšanai), pat ja ES noteikumi ir mazāk ierobežojoši. Tādējādi šo noteikumu mērķis ir stiprināt saikni ar vidi.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 2.5.1. punktu (“Vīndarības metodes”).

2.10.   Vīna / vīnogu ražas iznākuma pievienošana attiecībā uz Passito veidiem

Attiecībā uz jaunieviestajiem Passito veidiem ir noteikts, ka maksimālais vīnogu ražas iznākums gatavajā vīnā ir 50 % apmērā, un ir iekļauts noteikums, kas aizliedz jebkādu bagātināšanu vai saldināšanu.

Šā noteikuma mērķis ir reglamentēt šo īpašo vīna veidu, kuram gatavā vīna / vīnogu ražas iznākums (maks. 50 %) salīdzinājumā ar citiem veidiem ir zems, jo vīnogas tiek žāvētas.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 2.4. punktu (“Vīnu apraksts”).

2.11.   Noteikuma par raudzēšanas / otrējās raudzēšanas periodu iekļaušana

Saskaņā ar attiecīgajiem valsts un ES tiesību aktiem ir iekļauts noteikums par raudzēšanu un otrējo raudzēšanu pēc vīnogu ražas novākšanas gada 31. decembra.

Šā grozījuma mērķis ir atļaut dažādo specifikācijā ietverto produktu raudzēšanu un otrēju raudzēšanu pēc vīnogu ražas novākšanas gada 31. decembra un līdz nākamā gada 30. jūnijam, ņemot vērā attiecīgos paziņojumus pārbaudes struktūrai, lai ražotāji varētu labāk pārvaldīt savus vīna krājumus.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu. Tas neietver izmaiņas vienotajā dokumentā.

2.12.   Patēriņam nodoto vīnu īpašības

Ir aprakstītas visu — gan jauno, gan spēkā esošajā specifikācijā ietverto — produktu veidu, uz kuriem attiecas specifikācija, analītiskās un organoleptiskās īpašības, kā noteikts attiecīgajos tiesību aktos (Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punkts).

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 2.4. punktu (“Vīnu apraksts”).

2.13.   Nosaukums un noformējums: tradicionālā apzīmējuma Vendemmia Tardiva (“vēlīna raža”) izmantošana

Ir paredzēts noteikums par tradicionālā apzīmējuma Vendemmia Tardiva iekļaušanu marķējumā saskaņā ar attiecīgajiem ES un valstu tiesību aktiem.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 7. punktu. Tas neietver izmaiņas vienotajā dokumentā.

2.14.   Iepakojums

Izdarot formālu grozījumu, teksts ir pārformulēts, lai paplašinātu spēkā esošo noteikumu tvērumu saistībā ar trauku un aizdares sistēmu izmantošanu, iekļaujot arī kategoriju “daļēji norūgusi vīnogu misa”.

Attiecīgais punkts ir arī grozīts nolūkā reglamentēt galviņkorķu izmantošanu pusdzirkstošajiem vīniem un jo īpaši ierobežot korķi un pudeles kaklu nosedzošā folijas apvalka garumu līdz 7 cm saskaņā ar valsts un ES tiesību aktiem, lai pusdzirkstošo vīnu iepakojums atšķirtos no dzirkstošo vīnu iepakojuma, kam parasti ir garāki (10–12 cm) folijas apvalki.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8. punktu. Tas neietver izmaiņas vienotajā dokumentā.

2.15.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Informācija par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu ir papildināta, lai ņemtu vērā 3. punktā aprakstīto ražošanas apgabala paplašinājumu.

Turklāt ir izdarīti attiecīgi papildinājumi sadaļā, kurā aprakstīta saikne starp produkta kvalitātes īpašībām un ģeogrāfisko vidi. Šā grozījuma mērķis ir ņemt vērā ieviestos jaunos veidus (jo īpaši Passito un dzirkstošos vīnus).

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 9. punktu un vienotā dokumenta 2.8. punktu (“Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”).

2.16.   Atsauces uz pārbaudes struktūru

Ir atjauninātas atsauces uz pārbaudes struktūru, jo ministrijas Centrālā inspekcija kvalitātes nodrošināšanai un krāpšanas novēršanai attiecībā uz lauksaimniecības pārtikas produktiem tagad ir aizstāta ar pilnvarotu pārbaudes struktūru Valoritalia s.r.l.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 10. punktu. Tas neietver izmaiņas vienotajā dokumentā.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

dell’Emilia

Emilia

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

Dzirkstošais vīns

| 8. | Pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

8.

Pusdzirkstošais vīns

| 11. | Daļēji norūgusi vīnogu misa |
| --- | --- |

11.

Daļēji norūgusi vīnogu misa

| 15. | Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām |
| --- | --- |

15.

Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

4.   Vīnu apraksts

1.   “dell’Emilia” / “Emilia” Bianco (vīna kategorija), tai skaitā vīni ar norādītu vienu vai vairākām vīnogu šķirnēm

Krāsa: mainīgas intensitātes salmu dzeltena.

Smarža: labas intensitātes, ar dominējošām ziedu un/vai augļu niansēm, kas mainās atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm un audzēšanas vides.

Garša: no sausas līdz saldai, aromātiska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 13,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   “dell’Emilia” / “Emilia” Bianco Frizzante, tai skaitā vīni ar norādītu vienu vai vairākām vīnogu šķirnēm

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: labas intensitātes, ar pārsvarā svaigām ziedu un augļu niansēm, kas mainās atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Garša: no sausas līdz saldai, aromātiska.

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): 10 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 13,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosso (vīna kategorija), tai skaitā vīni ar norādītu vienu vai vairākām vīnogu šķirnēm, izņemot “Lambrusco”

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana.

Smarža: vīnam raksturīga, ar vairāk vai mazāk nogatavojušos augļu niansēm, dažkārt kopā ar ziedu (parasti — vijolīšu) un pikantuma niansēm atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm un audzēšanas apgabala.

Garša: sausa, zīdaina un ar optimālu skābuma līmeni.

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): 10,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosso Frizzante, tai skaitā vīni ar norādītu vienu vai vairākām vīnogu šķirnēm, izņemot “Lambrusco”

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana.

Smarža: vīnam raksturīga, ar svaigām augļu un ziedu niansēm.

Garša: no sausas līdz saldai, aromātiska, ar patīkamu svaigumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10 %

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosso Novello, tai skaitā vīni ar norādītu vīnogu šķirni, izņemot “Lambrusco”

Krāsa: spilgti rubīnsarkana.

Smarža: vīnam raksturīga, ar izteiktām augļu niansēm.

Garša: viegla un ar optimālu skābuma līmeni.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosato (vīna kategorija)

Krāsa: dažādas intensitātes un toņu sārta.

Smarža: ar dominējošām augļu niansēm.

Garša: no sausas līdz saldai, ar optimālu zīdainumu un svaigumu, aromātiska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosato Frizzante

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: dažādas intensitātes un toņu sārta.

Smarža: ar nelielām ziedu niansēm, ko papildina izteiktākas augļu nianses.

Garša: no sausas līdz saldai, ar optimālu zīdainumu un svaigumu, aromātiska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8.   “dell’Emilia” / “Emilia” Bianco Spumante, tai skaitā vīni ar norādītu vienu vai vairākām vīnogu šķirnēm, izņemot “Lambrusco”

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: mainīgas intensitātes salmu dzeltena.

Smarža: maiga, aromātiska un atšķirīga, ar ziedu un augļu niansēm.

Garša: no īsta bruta līdz saldai, svaiga, harmoniska, ar maigu rauga piegaršu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9.   “dell’Emilia” / “Emilia” Bianco Passito, tai skaitā vīni ar norādītu vīnogu šķirni

Krāsa: zeltaini dzeltena, kas tuvojas dzintarkrāsai.

Smarža: maigi aromātiska.

Garša: patīkami vidēji salda vai salda, silta, samtaina, dažkārt nedaudz dzīvīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 16 %, no kuriem faktiskais spirta saturs ir vismaz 12 tilp. %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10.   “dell’Emilia” / “Emilia” Bianco daļēji norūgusi vīnogu misa, tai skaitā ar norādītu vīnogu šķirni

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: labas intensitātes, ar pārsvarā svaigām ziedu un augļu niansēm, kas mainās atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Garša: salda.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,5 %.

Faktiskais spirta saturs (tilp. %): vismaz 1 % un ne vairāk kā 6,3 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 13 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosso Spumante, tai skaitā vīni ar norādītu vienu vai vairākām vīnogu šķirnēm, izņemot “Lambrusco”

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana vai granātsarkana.

Smarža: maiga, aromātiska un plaša, ar ziedu niansēm.

Garša: no īsta bruta līdz saldai, svaiga, harmoniska, ar maigu rauga piegaršu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

12.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosso Passito, tai skaitā vīni ar norādītu vīnogu šķirni

Krāsa: intensīvi granātsarkana.

Smarža: maigi aromātiska.

Garša: patīkami vidēji salda vai salda, silta, samtaina, dažkārt nedaudz dzīvīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 16 %, no kuriem faktiskais spirta saturs ir vismaz 12 tilp. %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

13.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosso daļēji norūgusi vīnogu misa, tai skaitā ar norādītu vīnogu šķirni, izņemot “Lambrusco”

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana.

Smarža: vīnam raksturīga, ar svaigām augļu un ziedu niansēm.

Garša: salda un aromātiska, ar patīkamu skābumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,5 %.

Faktiskais spirta saturs (tilp. %): vismaz 1 % un ne vairāk kā 6,3 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

14.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosato Spumante

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes sārta.

Smarža: aromātiska, atšķirīga, ar ziedu un augļu niansēm.

Garša: no īsta bruta līdz saldai, svaiga, harmoniska, ar maigu rauga piegaršu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

15.   “dell’Emilia” / “Emilia” Rosato daļēji norūgusi vīnogu misa

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana.

Smarža: vīnam raksturīga, ar svaigām augļu un ziedu niansēm.

Garša: salda un aromātiska, ar patīkamu skābumu.

Faktiskais spirta saturs (tilp. %): vismaz 1 % un ne vairāk kā 6,3 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

16.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco Rosso Frizzante

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana vai granātsarkana.

Smarža: maiga, aromātiska un atšķirīga, ar ziedu niansēm.

Garša: no sausas līdz saldai, zīdaina un ar optimālu skābuma līmeni.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

17.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco Rosso Spumante

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana vai granātsarkana.

Smarža: maiga, aromātiska un plaša, ar ziedu niansēm.

Garša: no īsta bruta līdz saldai, svaiga, harmoniska, ar maigu rauga piegaršu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

18.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco Rosso Novello Frizzante

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: spilgti rubīnsarkana.

Smarža: vīnam raksturīga, ar izteiktām augļu niansēm.

Garša: no sausas līdz saldai, zīdaina un ar optimālu skābuma līmeni.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

19.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco Rosso daļēji norūgusi vīnogu misa

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana.

Smarža: vīnam raksturīga, ar svaigām augļu un ziedu niansēm.

Garša: salda un aromātiska, ar patīkamu skābumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,5 %.

Faktiskais spirta saturs (tilp. %): vismaz 1 % un ne vairāk kā 6,3 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

20.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco Rosato Frizzante

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: dažādas intensitātes sārta.

Smarža: patīkama, asa, aromātiska un atšķirīga, ar ziedu un augļu niansēm.

Garša: no sausas līdz saldai, pilnmiesīga un svaiga, aromātiska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

21.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco Rosato Spumante

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes sārta. Smarža: aromātiska, atšķirīga, ar ziedu un augļu niansēm.

Garša: no īsta bruta līdz saldai, svaiga, harmoniska, ar maigu rauga piegaršu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

22.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco (raudzēts bez mizām) Frizzante

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: maiga, aromātiska un atšķirīga, ar ziedu niansēm.

Garša: no sausas līdz saldai, pilnmiesīga un svaiga, intensīva, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

23.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco (raudzēts bez mizām) Spumante

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: maiga, aromātiska un plaša, ar ziedu niansēm.

Garša: no īsta bruta līdz saldai, svaiga, harmoniska, ar maigu rauga piegaršu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

24.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco (raudzēts bez mizām) Novello Frizzante

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: vīnam raksturīga, ar izteiktām augļu niansēm.

Garša: no sausas līdz saldai, zīdaina un ar optimālu skābuma līmeni.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais kopējais skābums: 4,0 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

25.   “dell’Emilia” / “Emilia” Lambrusco (raudzēts bez mizām) daļēji norūgusi vīnogu misa

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: vīnam raksturīga, ar svaigām augļu un ziedu niansēm.

Garša: salda un aromātiska, ar patīkamu skābumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,5 %.

Faktiskais spirta saturs (tilp. %): vismaz 1 % un ne vairāk kā 6,3 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

26.   “dell’Emilia” / “Emilia” Pinot Nero (raudzēts bez mizām)

Krāsa: spilgti salmu dzeltena.

Smarža: maiga, aromātiska, bagātīga.

Garša: sausa, pilnmiesīga un svaiga, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

27.   “dell’Emilia” / “Emilia” Pinot Nero Frizzante (raudzēts bez mizām)

Putas: dzīvīgas, gaistošas.

Krāsa: spilgti salmu dzeltena.

Smarža: maiga, aromātiska un bagātīga, ar izteiktām augļu niansēm.

Garša: sausa, pilnmiesīga un svaiga, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,5 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

28.   “dell’Emilia” / “Emilia” Pinot Nero Spumante (raudzēts bez mizām)

Putas: smalkas un ilgnoturīgas.

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: aromātiska, bagātīga.

Garša: no īsta bruta līdz sausai, svaiga, harmoniska, ar maigu rauga piegaršu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

1.   Bagātināšana — saldināšana un otrējā raudzēšana

Attiecīgais vīndarības metožu ierobežojums

Dabisko spirta saturu (tilp. %) var paaugstināt, produktu bagātinot ar koncentrētu vīnogu misu, kas izgatavota no vīnogām, kuras iegūtas noteiktajā ražošanas apgabalā, vai ar koncentrētu un rektificētu vīnogu misu, ievērojot ES un valstu tiesību aktos noteiktās robežvērtības.

Tipiskā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “dell’Emilia” / “ Emilia” ir paredzēta attiecīgo kategoriju vīnkopības produktiem, kuriem vismaz 85 % produktu vai jebkuru vīnam izmantoto produktu, tostarp jebkuru saldināšanai un otrējai raudzēšanai izmantoto produktu, ir iegūti noteiktajā ražošanas apgabalā.

2.   “Pinot Nero” vīnogu raudzēšana bez mizām

Īpašā vīndarības metode

Pusdzirkstošie un dzirkstošie vīni ir tradicionāli ražoti, raudzējot šķirnes “Pinot Nero” vīnogas bez mizām. “Pinot Nero” vīnogu raudzēšana bez mizām nodrošina vīnam baltu krāsu un patīkamu aromātu ar elegantām niansēm, kā arī ilgnoturīgas, smalkas putas.

b)   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | Bianco, Rosso, Rosato, Fogarina, Fortana, Lambrusco, Montù, Trebbiano — ietverti visi veidi, izņemot Passito |
| --- | --- |

1.

Bianco, Rosso, Rosato, Fogarina, Fortana, Lambrusco, Montù, Trebbiano — ietverti visi veidi, izņemot Passito

232 hektolitri no hektāra

| 2. | Alionza, Ancellotta, Moscato Bianco, Grechetto Gentile — ietverti visi veidi, izņemot Passito |
| --- | --- |

2.

Alionza, Ancellotta, Moscato Bianco, Grechetto Gentile — ietverti visi veidi, izņemot Passito

208 hektolitri no hektāra

| 3. | Malvasia (no “Malvasia di Candia Aromatica”) — ietverti visi veidi, izņemot Passito |
| --- | --- |

3.

Malvasia (no “Malvasia di Candia Aromatica”) — ietverti visi veidi, izņemot Passito

192 hektolitri no hektāra

| 4. | Chardonnay, Spergola — ietverti visi veidi, izņemot Passito |
| --- | --- |

4.

Chardonnay, Spergola — ietverti visi veidi, izņemot Passito

184 hektolitri no hektāra

| 5. | Barbera, Cabernet Franc, Sangiovese, Sauvignon — ietverti visi veidi, izņemot Passito |
| --- | --- |

5.

Barbera, Cabernet Franc, Sangiovese, Sauvignon — ietverti visi veidi, izņemot Passito

168 hektolitri no hektāra

| 6. | Cabernet Sauvignon, Malbo Gentile, Malvasia Bianca, Marzemino, Merlot — ietverti visi veidi, izņemot Passito |
| --- | --- |

6.

Cabernet Sauvignon, Malbo Gentile, Malvasia Bianca, Marzemino, Merlot — ietverti visi veidi, izņemot Passito

160 hektolitri no hektāra

| 7. | Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero, Riesling Italico — ietverti visi veidi, izņemot Passito |
| --- | --- |

7.

Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero, Riesling Italico — ietverti visi veidi, izņemot Passito

160 hektolitri no hektāra

| 8. | Bianco Passito, Rosso Passito, Fogarina Passito |
| --- | --- |

8.

Bianco Passito, Rosso Passito, Fogarina Passito

145 hektolitri no hektāra

| 9. | Grechetto Gentile Passito |
| --- | --- |

9.

Grechetto Gentile Passito

130 hektolitri no hektāra

| 10. | Malvasia (no “Malvasia di Candia Aromatica”) Passito |
| --- | --- |

10.

Malvasia (no “Malvasia di Candia Aromatica”) Passito

120 hektolitri no hektāra

| 11. | Spergola Passito |
| --- | --- |

11.

Spergola Passito

115 hektolitri no hektāra

| 12. | Sauvignon Passito |
| --- | --- |

12.

Sauvignon Passito

105 hektolitri no hektāra

| 13. | Malbo Gentile Passito, Marzemino Passito |
| --- | --- |

13.

Malbo Gentile Passito, Marzemino Passito

100 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabals, kurā tiek audzētas vīnogas, ko izmanto ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “dell’Emilia” / “Emilia” apzīmētu vīnu un daļēji norūgušas vīnogu misas ražošanā, aptver visu Boloņas [Bologna], Ferrāras [Ferrara], Modēnas [Modena], Parmas [Parma], Pjačencas [Piacenza] un Redžo nell’Emīlijas [Reggio Emilia] provinces administratīvo teritoriju. Boloņas provincē aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “dell’Emilia” / “Emilia” var izmantot vīnogām, kas audzētas Sillāro upes labajā krastā un ko paredzēts izmantot tādu vīnkopības produktu ražošanā, uz kuriem attiecas minētais nosaukums, izņemot Lambrusco veidus.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Albana B.”

“Alicante N.”

“Alionza B.”

“Ancellotta N.” — “Lancellotta”

“Barbera N.”

“Bervedino B.”

“Biancame B.” — “Bianchello”

“Bombino Bianco B.” — “Bonbino”

“Bonarda N.” — “Uva Rara”

“Cabernet Franc N.” — “Cabernet”

“Cabernet Sauvignon N.” — “Cabernet”

“Canina Nera N.” — “Canina”

“Centesimino N.”

“Chardonnay B.”

“Ciliegiolo N.” — “Morettone”

“Cornacchia N.”

“Croatina N.” — “Bonarda”

“Dolcetto N.”

“Durella B.” — “Durello”

“Ervi N.”

“Famoso B.”

“Fiano B.”

“Forgiarin N.”

“Fortana N.” — “Uva d’Oro”

“Gamay N.”

“Garganega B.” — “D’Oro B.”

“Groppello Gentile N.” — “Groppello”

“Lambrusco Barghi N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco Benetti N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco Grasparossa N.” — “Groppello Grasparossa”

“Lambrusco Grasparossa N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco Maestri N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco Marani N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco Montericco N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco Oliva N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco Salamino N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco Viadanese N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco a Foglia Frastagliata N.” — “Enantio N.”

“Lambrusco a Foglia Frastagliata N.” — “Lambrusco”

“Lambrusco di Sorbara N.” — “Lambrusco”

“Lanzesa B.”

“Malbo Gentile N.”

“Malvasia Istriana B.” — “Malvasia”

“Malvasia Bianca di Candia B.” — “Malvasia”

“Malvasia di Candia Aromatica B.” — “Malvasia”

“Malvasia Rosa Rs.”

“Manzoni Bianco B.” — “Incrocio Manzoni 6.0.13 B.”

“Marsanne B.”

“Marzemino N.” — “Berzamino”

“Marzemino N.” — “Berzemino”

“Melara B.”

“Merlese N.”

“Montepulciano N.”

“Montù B.” — “Montuni”

“Moscato Bianco B.” — “Moscato”

“Mostosa B.”

“Müller Thurgau B.” — “Riesling x Sylvaner”

“Negretto N.”

“Ortrugo B.”

“Pelagos N.”

“Perla dei Vivi N.”

“Petit Verdot N”

“Pignoletto B.” — “Alionzina”

“Pignoletto B.” — “Grechetto Gentile”

“Pinot Bianco B.” — “Pinot”

“Pinot Grigio” — “Pinot”

“Pinot Nero N.” — “Pinot”

“Raboso Veronese N.” — “Raboso”

“Rebo N.”

“Refosco dal Peduncolo Rosso N.” — “Refosco”

“Riesling Italico B.” — “Riesling”

“Riesling Renano B.” — “Riesling”

“Ruggine B.”

“Sangiovese N.” — “Sangioveto”

“Santa Maria B.”

“Sauvignon B.” — “Sauvignon Blanc”

“Scarsafoglia B.”

“Sgavetta N.”

“Spergola B.”

“Syrah N.” — “Shiraz”

“Termarina N.”

“Terrano N.” — “Lambrusco dal Peduncolo Rosso”

“Tocai Friulano B.”

“Traminer Aromatico Rs”

“Trebbianina B.”

“Trebbiano Modenese B.” — “Trebbiano”

“Trebbiano Romagnolo B.” — “Trebbiano”

“Trebbiano Toscano B.” — “Biancame B.”

“Trebbiano Toscano B.” — “Trebbiano”

“Uva del Fantini N.”

“Uva del Tundé N.”

“Uva Longanesi N.”

“Uva Tosca N.”

“Verdea B.” — “Colombana Bianca”

“Verdicchio Bianco B.” — “Verdicchio”

“Vernaccina B.”

“Veruccese N.”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Tādas “dell’Emilia” / “Emilia” kategorijas kā vīns, dzirkstošais vīns, pusdzirkstošais vīns, daļēji norūgusi vīnogu misa, vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

Informācija par ģeogrāfisko apgabalu

Saikni veidojošie dabas faktori

Visām kategorijām, uz kurām attiecas specifikācija, ar AĢIN “dell’Emilia” / “Emilia” apzīmēto vīnu ražošanas apgabals aptver visu Boloņas, Ferrāras, Modēnas, Parmas, Pjačencas un Redžo nell’Emīlijas provinces administratīvo teritoriju.

Ņemot vērā zemes kopīgo izcelsmi, novietojumu un vērsumu, šajā apgabalā ir vienādi augsnes un klimatiskie apstākļi, un viss apgabals ir labi piemērots tajā zeļošajām vīnkopības darbībām. Jo īpaši klimatiskie apstākļi ir radījuši vienādu ainavu, kas nozīmē, ka vīndārzos visā apgabalā, kur tiek ražoti ar AĢIN “dell’Emilia” / “Emilia” apzīmēti vīni, lielākoties tiek izmantoti vieni un tie paši audzēšanas paņēmieni.

Vīndārzi atrodas dažādos augstumos — no līdzenumiem uz augšu — atkarībā no vietas, audzētajām vīnogu šķirnēm un vīnkopības un vīndarības tradīcijām; vismazāk vīnogulāju ir augstajos Apenīnos, kur ir pārāk auksts klimats.

Temperatūra šajā apgabalā ir ļoti mainīga, sākot no mēreni subkontinentālas (vissvarīgākā vīnkopības apgabalam) un beidzot ar mēreni vēsu.

Līdzenums, kura augstums pārsvarā ir no 2 līdz 70 m virs jūras līmeņa, ir izvietots nepārtrauktā apgabalā no Po upes līdz Adrijas jūras piekrastei, plešoties līdz plašajām Apenīnu ielejām, kas atrodas līdz 150 m augstumā virs jūras līmeņa. Plakanajās pakājēs un aluviālajā līdzenumā, kam raksturīgas vertikālas nogulsnes, nogulumus galvenokārt veidojušas Apenīnu upes un strauti, savukārt līkumotā līdzenuma un deltas līdzenuma nogulumus veidojusi Po upe.

Gada nokrišņu daudzums ir no 600 līdz 800 mm, un nokrišņi galvenokārt vērojami rudenī un mazākā mērā pavasarī. Ūdens trūkums rodas galvenokārt vasarā, un to mazina augsts relatīvais gaisa mitrums un dabiskā apgāde ar gruntsūdeņiem. Lielākā augstumā nokrišņu daudzums palielinās — no 800 mm Apenīnu malā, no kuras paveras skats uz līdzenumiem, līdz vairāk nekā 2 000 mm augstu Apenīnos, kur ir arī vairāk lietainu dienu.

Saikni veidojošie vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori

Vīnkopības paplašināšanās Emīlijā ir bijusi labi dokumentēta kopš romiešu laikiem, tai attīstoties saistībā ar savvaļas vai vietējo vīnogu šķirņu kultivēšanu un pastāvīgi pilnveidojoties audzēšanas paņēmieniem, kas liecina par ciešo saikni starp cilvēka darbībām un vides faktoriem.

Tūkstoš gadu laikā, kad vīnogulāju audzēšana un cilvēces vēsture ir gājusi roku rokā, ir izveidojušās nesaraujamas saites, kas atspoguļojas vietējā kultūrā un tradicionālajās saimniekošanas un vīndarības metodēs un kas plašāk izpaužas mākslā un gastronomijā.

Zinātnes un tehnikas progress ir sasniegts ar Reggio Emilia, Finale Emilia un Castelfranco Emilia tehnisko lauksaimniecības koledžu palīdzību, kuras nodrošina apmācību un izplata jaunus vīndarības paņēmienus. Lai gan mūsdienu vīnkopība šādu apmācības un izplatīšanas darbību dēļ ir daudz ieguvusi, nozīmīgu ieguldījumu ir devuši arī reģiona vīnkopji, ieviešot vīndārzu apsaimniekošanas procesus un metodes, kas apvieno vides un ekonomikas ilgtspēju ar novatoriskām vīndarības tehnoloģijām.

8.2.   “dell’Emilia” / “Emilia”: kategorija “vīns”

Informācija par produkta specifiskajām īpašībām, kas saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi, un saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ar nosaukumu “dell’Emilia” / “Emilia” apzīmēti baltvīni ir salmu dzeltenā līdz zeltaini dzeltenā krāsā, dažkārt ar gaiši zaļām vai vara nokrāsām, piemēram, Pinot Grigio. Smaržas ziņā šiem vīniem raksturīgi izsmalcināti, tīri aromāti ar augļu niansēm, kas tipiskas galvenajai izmantotajai vīnogu šķirnei, jo īpaši aromātiskajām vai pusaromātiskajām šķirnēm, piemēram, “Spergola” un “Trebbiano”. Garšas ziņā šie vīni ir no sausiem līdz saldiem, harmoniski, ar labu struktūru, svaigi un aromātiski.

Ar nosaukumu “dell’Emilia” / “Emilia”Rosato apzīmēti vīni ir dažādas intensitātes sārtā krāsā atkarībā no izmantotā vīndarības procesa. Garša ir svaiga un harmoniska, no sausas līdz saldai, un tai piemīt līdzsvarots skābums.

Ar nosaukumu “dell’Emilia” / “Emilia”Rosso apzīmētie vīni ir dažādas intensitātes rubīnsarkanā krāsā; tiem piemīt vīnam raksturīga smarža ar ziedu vai augļu aromātiem atkarībā no vīnogu šķirnes, no kuras tie izgatavoti. Garša ir harmoniska, ar labu struktūru un var būt no sausas līdz saldai.

Novello sarkanvīniem piemīt aromāti un garšas, ko rada īpašs vīndarības paņēmiens — macerācija oglekļa dioksīda vidē —, kas pastiprina vīnam raksturīgo garšu un vīnogu šķirnei tipiskās nianses.

Vīnu kvalitātes īpašības ietekmē ražošanas apgabala augsne un klimatiskie apstākļi. Mērenais, vēsais un vējainais klimats, labi drenētās augsnes ar pietiekamu ūdens pieejamību, ko nodrošina lietusgāzes, kuras ir vienmērīgi sadalītas arī vasaras mēnešos, un ievērojamās temperatūras atšķirības naktī un dienā vīnogu gatavošanās laikā nodrošina vīnogu ķekaru optimālu nogatavošanos, kā rezultātā vīnogās ir labs cukuru un skābes saturs apvienojumā ar citām kvalitātes un organoleptiskajām īpašībām, kas ir specifiskas katrai šķirnei un ko var sajust no tām izgatavotajos vīnos.

Tādējādi saikne ir balstīta uz produkta specifiskajām īpašībām, kas saistāmas ar ģeogrāfisko izcelsmi.

8.3.   Tādas “dell’Emilia” / “Emilia” kategorijas kā dzirkstošais vīns, pusdzirkstošais vīns, daļēji norūgusi vīnogu misa

Informācija par produkta specifiskajām īpašībām, kas saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi, un saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu ražošana ir gadsimtiem sena tradīcija un tiek uzskatīta par vietējās vīndarības pamatu. Īpašā rūpība vīnogu audzēšanas un novākšanas posmā un laikā, kad no tām iegūst bāzes vīnu, kā arī turpmākajā otrējās raudzēšanas periodā nodrošina dzirkstošajiem un pusdzirkstošajiem vīniem specifiskas īpašības — izsmalcinātību un eleganci.

Dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu, kā arī daļēji norūgušās vīnogu misas kvalitāte ir atkarīga no to vīnogu pieejamības, kuru kvalitātes īpašības ir ideāli piemērotas šāda veida vīna ražošanai.

Mērenā oglekļa dioksīda izdalīšanās, ko nodrošina dabiska rūgšana slēgtos traukos, izceļ pusdzirkstošo vīnu — gan baltvīnu, gan sārtvīnu, gan sarkanvīnu — svaigumu un dzīvīgumu.

Ražošanas procesa specializācija ir devusi iespēju noteikt, kuras vīnogu šķirnes ir piemērotākās pārstrādei pusdzirkstošajā vīnā, un veikt otrējo raudzēšanu, izmantojot iekārtas, kas atbilst jaunākajiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem; minētie faktori ir veicinājuši galaprodukta kvalitātes paaugstināšanos.

Tas pats attiecas uz daļēji norūgušām balto, sarkano vai sārto vīnogu misām, kuras ražo, izmantojot Charmat (vai Martinotti) metodi, lai galaproduktam piešķirtu svaigumu, kas apvienots ar mērenu spirta saturu.

Vīnu kvalitātes īpašības ietekmē ražošanas apgabala augsne un klimatiskie apstākļi. Mērenais, vēsais un vējainais klimats, labi drenētās augsnes ar pietiekamu ūdens pieejamību, ko nodrošina lietusgāzes, kuras ir vienmērīgi sadalītas arī vasaras mēnešos, un ievērojamās temperatūras atšķirības naktī un dienā vīnogu gatavošanās laikā nodrošina vīnogu ķekaru optimālu nogatavošanos, kā rezultātā vīnogās ir labs cukuru un skābes saturs apvienojumā ar citām kvalitātes un organoleptiskajām īpašībām, kas ir specifiskas katrai šķirnei un ko var sajust no tām izgatavotajos vīnos.

Tādējādi saikne ir balstīta uz produkta specifiskajām īpašībām, kas saistāmas ar ģeogrāfisko izcelsmi.

8.4.   “dell’Emilia” / “Emilia”: kategorija “vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām”

Informācija par produkta specifiskajām īpašībām, kas saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi, un saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Atkarībā no izmantotās šķirnes krāsa ir no zeltaini dzeltenas vai dzintarainas baltvīniem līdz granātsarkanai. Aromāts ir maigs un atšķirīgs ar vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu niansēm, dažkārt pikants un atgādina medu un nogatavojušos augļus. Garša ir pilnīga un harmoniska un var būt no sausas līdz saldai, lai gan lielākajai daļai vīnu ir lielāks cukuru saturs.

Passito vīnus var gatavot no visām vīnogu šķirnēm — gan baltogu, gan sarkanogu —, bet visbiežāk tiek izmantotas aromātiskās vīnogu šķirnes (“Moscato Giallo”, “Moscato Rosa”, “Traminer Aromatico”) un pusaromātiskās vīnogu šķirnes (“Goldtraminer”, “Nosiola”, “Riesling Renano”, “Sauvignon” u. c.).

Vīnogas žāvē īpašās žāvēšanas telpās, un žūšanas perioda ilgums ir atkarīgs no to īpašību intensitātes, kuras ar šo paņēmienu ir paredzēts nodot galaproduktam.

Vīnogas, ko izmanto Passito vīnu ražošanā, ražotājs izvēlas, pamatojoties uz specifiskajām vīnogu ķekara fizikālajām un kvalitātes īpašībām.

Ķekari, kuros starp vīnogām ir daudz vietas, ir īpaši labi piemēroti žāvēšanai un tiek atlasīti vīndārzā ražas novākšanas laikā.

Žāvēšanu veicina izteiktās temperatūras atšķirības dienā un naktī, kas ir īpaši novērojamas vasaras beigās un rudenī.

Vīnu kvalitātes īpašības ietekmē ražošanas apgabala augsne un klimatiskie apstākļi. Mērenais, vēsais un vējainais klimats, labi drenētās augsnes ar pietiekamu ūdens pieejamību, ko nodrošina lietusgāzes, kuras ir vienmērīgi sadalītas arī vasaras mēnešos, un ievērojamās temperatūras atšķirības naktī un dienā vīnogu gatavošanās laikā nodrošina vīnogu ķekaru optimālu nogatavošanos, kā rezultātā vīnogās ir labs cukuru un skābes saturs apvienojumā ar citām kvalitātes un organoleptiskajām īpašībām, kas ir specifiskas katrai šķirnei un ko var sajust no tām izgatavotajos vīnos.

Tādējādi saikne ir balstīta uz produkta specifiskajām īpašībām, kas saistāmas ar ģeogrāfisko izcelsmi.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Atkāpe attiecībā uz vīndarību un pārstrādi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Tiesiskais regulējums

ES tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Nosacījuma apraksts:

saskaņā ar atkāpi, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 607/2009 6. panta 4. punkta b) apakšpunktā, daļēji norūgušas vīnogu misas un visu pārējo kategoriju vīnu, kuri apzīmēti ar AĢIN “dell’Emilia” / “Emilia”, gatavošana, ieskaitot pusdzirkstošā un dzirkstošā vīna ražošanu un otrējo raudzēšanu, papildus noteiktajam ražošanas apgabalam var notikt arī blakus esošo Ravennas, Forli-Čezēnas, Mantujas un Kremonas provinču robežās.

Divu vai vairāku vīnogu šķirņu norādīšana marķējumā

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts

Nosacījuma apraksts:

lai ar AĢIN “dell’Emilia” / “Emilia” apzīmētiem vīniem varētu norādīt divu vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumus, katras “mazāk svarīgās” šķirnes vīnogu īpatsvaram jābūt lielākam par 15 % no kopējā daudzuma, un marķējumā šķirnes jānorāda dilstošā secībā, ņemot vērā izmantoto vīnogu faktisko daudzumu.

Tas vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka šādi iegūti un apzīmēti vīni atspoguļo visu to vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie gatavoti, un lai izvairītos no maldinošas informācijas sniegšanas patērētājiem, jo attiecīgajos ES tiesību aktos (Regulas (EK) Nr. 607/2009 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā) nav noteikts izmantoto “mazāk svarīgo” šķirņu vīnogu minimālais procentuālais daudzums.

Šis ierobežojošais noteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 607/2009 70. panta 1. punktam, kas dalībvalstīm produkta specifikācijās ļauj paredzēt stingrākus marķēšanas noteikumus, tostarp attiecībā uz vīnogu šķirņu norādīšanu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13479

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---