# Europos Sąjungos C 506/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 506 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. gruodžio 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 506

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. gruodžio 15d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2021–2022 M. SESIJA2021 m. balandžio 26–29 d. posėdžiai
  2021 m. balandžio 28 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2019 m. vykdymu, buvo paskelbti
  OL L 340, 2021 9 24 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2021–2022 M. SESIJA2021 m. balandžio 26–29 d. posėdžiai
  2021 m. balandžio 28 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2019 m. vykdymu, buvo paskelbti
  OL L 340, 2021 9 24 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

2021 m. balandžio 28 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2019 m. vykdymu, buvo paskelbti

OL L 340, 2021 9 24

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. balandžio 27 d., antradienis |
| 2021/C 506/01 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Techninės apžiūros dokumentų rinkinyje pateikiamų kelių eismo saugos aspektų įgyvendinimo ataskaitos (2019/2205(INI)) | 2 |
| 2021/C 506/02 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl cheminių medžiagų liekanų Baltijos jūroje, parengtos remiantis peticijomis Nr. 1328/2019 ir Nr. 0406/2020 (2021/2567(RSP)) | 9 |
| 2021/C 506/03 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl techninių ir veiklos priemonių siekiant veiksmingesnio ir švaresnio jūrų transporto (2019/2193(INI)) | 12 |
| 2021/C 506/04 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios aklonifeno, akrinatrino, Bacillus pumilus (QST 2808), chlorantraniliprolo, etirimolio, lufenurono, pentiopirado, pikloramo ir Pseudomonas sp. (padermė DSMZ 13134) liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projekto (D070113/03 – 2021/2590(RPS)) | 20 |
| 2021/C 506/05 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios acekvinocilo, S-metilacibenzolaro, Bacillus subtilis (padermė IAB/BS03), emamektino, flonikamido, flutolanilo, fosetilo, imazamokso ir oksatiapiprolino liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projekto (D063854/04 – 2021/2608(RPS)) | 23 |
| | 2021 m. balandžio 28 d., trečiadienis |
| 2021/C 506/06 | 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir JK derybų rezultatų (2021/2658(RSP)) | 26 |
| 2021/C 506/07 | 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dirvožemio apsaugos (2021/2548(RSP)) | 38 |
| | 2021 m. balandžio 29 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 506/08 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija Skaitmeninio sektoriaus apmokestinimas: EBPO derybos, skaitmeninių įmonių rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir galimas Europos skaitmeninės veiklos mokestis (2021/2010(INI)) | 54 |
| 2021/C 506/09 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo ir teisinės valstybės padėties Maltoje (2021/2611(RSP)) | 64 |
| 2021/C 506/10 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 pandemijos Lotynų Amerikoje (2021/2645(RSP)) | 69 |
| 2021/C 506/11 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bolivijos ir buvusios prezidentės Jeanine Añez ir kitų pareigūnų arešto (2021/2646(RSP)) | 74 |
| 2021/C 506/12 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įstatymų dėl šventvagystės Pakistane, visų pirma Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio atvejo (2021/2647(RSP)) | 77 |
| 2021/C 506/13 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos, Aleksejaus Navalno atvejo, kariuomenės telkimo prie Ukrainos sienos ir Rusijos išpuolių Čekijoje (2021/2642(RSP)) | 82 |
| 2021/C 506/14 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Taikos susitarimo Kolumbijoje penktųjų metinių (2021/2643(RSP)) | 89 |
| 2021/C 506/15 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos vaiko garantijų sistemos (2021/2605(RSP)) | 94 |
| 2021/C 506/16 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 testavimo prieinamumo ir įperkamumo (2021/2654(RSP)) | 105 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. balandžio 29 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 506/17 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (2021/2023(INI)) | 109 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. balandžio 27 d., antradienis

2021/C 506/01

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Techninės apžiūros dokumentų rinkinyje pateikiamų kelių eismo saugos aspektų įgyvendinimo ataskaitos (2019/2205(INI))

2

2021/C 506/02

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl cheminių medžiagų liekanų Baltijos jūroje, parengtos remiantis peticijomis Nr. 1328/2019 ir Nr. 0406/2020 (2021/2567(RSP))

9

2021/C 506/03

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl techninių ir veiklos priemonių siekiant veiksmingesnio ir švaresnio jūrų transporto (2019/2193(INI))

12

2021/C 506/04

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios aklonifeno, akrinatrino, Bacillus pumilus (QST 2808), chlorantraniliprolo, etirimolio, lufenurono, pentiopirado, pikloramo ir Pseudomonas sp. (padermė DSMZ 13134) liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projekto (D070113/03 – 2021/2590(RPS))

20

2021/C 506/05

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios acekvinocilo, S-metilacibenzolaro, Bacillus subtilis (padermė IAB/BS03), emamektino, flonikamido, flutolanilo, fosetilo, imazamokso ir oksatiapiprolino liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projekto (D063854/04 – 2021/2608(RPS))

Bacillus subtilis

23

2021 m. balandžio 28 d., trečiadienis

2021/C 506/06

2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir JK derybų rezultatų (2021/2658(RSP))

26

2021/C 506/07

2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dirvožemio apsaugos (2021/2548(RSP))

38

2021 m. balandžio 29 d., ketvirtadienis

2021/C 506/08

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija Skaitmeninio sektoriaus apmokestinimas: EBPO derybos, skaitmeninių įmonių rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir galimas Europos skaitmeninės veiklos mokestis (2021/2010(INI))

54

2021/C 506/09

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo ir teisinės valstybės padėties Maltoje (2021/2611(RSP))

64

2021/C 506/10

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 pandemijos Lotynų Amerikoje (2021/2645(RSP))

69

2021/C 506/11

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bolivijos ir buvusios prezidentės Jeanine Añez ir kitų pareigūnų arešto (2021/2646(RSP))

74

2021/C 506/12

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įstatymų dėl šventvagystės Pakistane, visų pirma Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio atvejo (2021/2647(RSP))

77

2021/C 506/13

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos, Aleksejaus Navalno atvejo, kariuomenės telkimo prie Ukrainos sienos ir Rusijos išpuolių Čekijoje (2021/2642(RSP))

82

2021/C 506/14

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Taikos susitarimo Kolumbijoje penktųjų metinių (2021/2643(RSP))

89

2021/C 506/15

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos vaiko garantijų sistemos (2021/2605(RSP))

94

2021/C 506/16

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 testavimo prieinamumo ir įperkamumo (2021/2654(RSP))

105

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. balandžio 29 d., ketvirtadienis

2021/C 506/17

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (2021/2023(INI))

109

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. balandžio 27 d., antradienis |
| 2021/C 506/18 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Filipo De Mano (Filip De Man) imunitetą (2020/2271(IMM)) | 119 |
| 2021/C 506/19 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Zdzisławo Krasnodębskio (Zdzisław Krasnodębski) imunitetą (2020/2224(IMM)) | 121 |
| 2021/C 506/20 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Ioanniso Lagoso (Ioannis Lagos) imunitetą (2020/2240(IMM)) | 123 |
| 2021/C 506/21 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Ioanniso Lagoso (Ioannis Lagos) imunitetą (2020/2219(IMM)) | 125 |
| 2021/C 506/22 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro sudarymo (2020/2272(ACI)) | 127 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2021 m. balandžio 27 d., antradienis

2021/C 506/18

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Filipo De Mano (Filip De Man) imunitetą (2020/2271(IMM))

119

2021/C 506/19

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Zdzisławo Krasnodębskio (Zdzisław Krasnodębski) imunitetą (2020/2224(IMM))

121

2021/C 506/20

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Ioanniso Lagoso (Ioannis Lagos) imunitetą (2020/2240(IMM))

123

2021/C 506/21

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Ioanniso Lagoso (Ioannis Lagos) imunitetą (2020/2219(IMM))

125

2021/C 506/22

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro sudarymo (2020/2272(ACI))

127

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. balandžio 27 d., antradienis |
| 2021/C 506/23 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, sudarymo Sąjungos vardu projekto (10643/20 – C9-0424/2020 – 2020/0230(NLE)) | 134 |
| 2021/C 506/24 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projekto (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157(NLE)) | 135 |
| 2021/C 506/25 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos per pirmąjį svarstymą priimtos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (07064/2/2020 – C9-0111/2021 – 2018/0224(COD)) | 136 |
| 2021/C 506/26 | P9_TA(2021)0125Specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas *2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, nustatymo projekto (08550/2019 – C9-0167/2020 – 2018/0225(CNS))P9_TC1-CNS(2018)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES | 141 |
| 2021/C 506/27 | P9_TA(2021)0126Europos inovacijos ir technologijos institutas ***I2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (nauja redakcija) (COM(2019)0331 – C9-0042/2019 – 2019/0151(COD))P9_TC1-COD(2019)0151Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (nauja redakcija) | 142 |
| 2021/C 506/28 | P9_TA(2021)0127Europos inovacijos ir technologijos instituto strateginė inovacijų darbotvarkė ***I2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės. Europos inovacijų talentų ir inovacinių pajėgumų skatinimas (COM(2019)0330 – C9-0043/2019 – 2019/0152(COD))P9_TC1-COD(2019)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, siekiant skatinti Europos talentus ir pajėgumus inovacijų srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1312/2013/ES | 143 |
| 2021/C 506/29 | P9_TA(2021)0128Sąjungos civilinės saugos mechanizmas ***I2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))P9_TC1-COD(2020)0097Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo | 144 |
| 2021/C 506/30 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projekto (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157M(NLE)) | 145 |
| 2021/C 506/31 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2021 m. kovo 24 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2008 dėl žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų sąlygų keitimo nagrinėjimo (C(2021)01603 – 2021/2616(DEA)) | 151 |
| 2021/C 506/32 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma vidaus rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 bei (ES) Nr. 652/2014 (14281/1/2020 – C9-0133/2021 – 2018/0231(COD)) | 153 |
| 2021/C 506/33 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams (EGF), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1309/2013 (05532/1/2021 – C9-0139/2021 – 2018/0202(COD)) | 154 |
| 2021/C 506/34 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013 ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014 (06833/1/2020 – C9-0144/2021 – 2018/0207(COD)) | 155 |
| 2021/C 506/35 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Teisingumo programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1382/2013 (06834/1/2020 – C9-0138/2021 – 2018/0208(COD)) | 157 |
| 2021/C 506/36 | 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (14312/1/2020 – C9-0140/2021 – 2018/0236(COD)) | 158 |
| | 2021 m. balandžio 28 d., trečiadienis |
| 2021/C 506/37 | 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo ir Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų sudarymo Sąjungos vardu projekto (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE)) | 159 |
| 2021/C 506/38 | P9_TA(2021)0142Daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas ***I2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627 (COM(2019)0619 – C9-0188/2019 – 2019/0272(COD))P9_TC1-COD(2019)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627 | 160 |
| 2021/C 506/39 | 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teroristinio turinio sklaidos internete klausimo sprendimo (14308/1/2020 – C9-0113/2021 – 2018/0331(COD)) | 217 |
| | 2021 m. balandžio 29 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 506/40 | 2021 m. balandžio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))[25 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip] | 218 |
| 2021/C 506/41 | 2021 m. balandžio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, skirtų trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai esantiems arba teisėtai gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))[1 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip] | 237 |
| 2021/C 506/42 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 (05330/1/2021 – C9-0108/2021 – 2018/0211(COD)) | 241 |
| 2021/C 506/43 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija) (12262/1/2020 – C9-0011/2021 – 2017/0237(COD)) | 242 |
| 2021/C 506/44 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (06748/1/2020 – C9-0112/2021 – 2018/0254(COD)) | 243 |
| 2021/C 506/45 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (06789/1/2020 – C9-0109/2021 – 2018/0227(COD)) | 244 |
| 2021/C 506/46 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (06077/1/2020 – C9-0110/2021 – 2018/0209(COD)) | 245 |
| 2021/C 506/47 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos, susijusios su elektroninių registrų turiniu (COM(2021)0028 – C9-0016/2021 – 2021/0015(CNS)) | 246 |
| 2021/C 506/48 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento 2022 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (2020/2264(BUI)) | 247 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2021 m. balandžio 27 d., antradienis

2021/C 506/23

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, sudarymo Sąjungos vardu projekto (10643/20 – C9-0424/2020 – 2020/0230(NLE))

134

2021/C 506/24

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projekto (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157(NLE))

135

2021/C 506/25

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos per pirmąjį svarstymą priimtos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (07064/2/2020 – C9-0111/2021 – 2018/0224(COD))

136

2021/C 506/26

P9_TA(2021)0125Specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas *2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, nustatymo projekto (08550/2019 – C9-0167/2020 – 2018/0225(CNS))P9_TC1-CNS(2018)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES

141

2021/C 506/27

P9_TA(2021)0126Europos inovacijos ir technologijos institutas ***I2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (nauja redakcija) (COM(2019)0331 – C9-0042/2019 – 2019/0151(COD))P9_TC1-COD(2019)0151Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (nauja redakcija)

142

2021/C 506/28

P9_TA(2021)0127Europos inovacijos ir technologijos instituto strateginė inovacijų darbotvarkė ***I2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės. Europos inovacijų talentų ir inovacinių pajėgumų skatinimas (COM(2019)0330 – C9-0043/2019 – 2019/0152(COD))P9_TC1-COD(2019)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, siekiant skatinti Europos talentus ir pajėgumus inovacijų srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1312/2013/ES

143

2021/C 506/29

P9_TA(2021)0128Sąjungos civilinės saugos mechanizmas ***I2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))P9_TC1-COD(2020)0097Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

reglamentą

144

2021/C 506/30

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projekto (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157M(NLE))

145

2021/C 506/31

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2021 m. kovo 24 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2008 dėl žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų sąlygų keitimo nagrinėjimo (C(2021)01603 – 2021/2616(DEA))

151

2021/C 506/32

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma vidaus rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 bei (ES) Nr. 652/2014 (14281/1/2020 – C9-0133/2021 – 2018/0231(COD))

153

2021/C 506/33

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams (EGF), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1309/2013 (05532/1/2021 – C9-0139/2021 – 2018/0202(COD))

154

2021/C 506/34

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013 ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014 (06833/1/2020 – C9-0144/2021 – 2018/0207(COD))

155

2021/C 506/35

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Teisingumo programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1382/2013 (06834/1/2020 – C9-0138/2021 – 2018/0208(COD))

157

2021/C 506/36

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (14312/1/2020 – C9-0140/2021 – 2018/0236(COD))

158

2021 m. balandžio 28 d., trečiadienis

2021/C 506/37

2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo ir Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų sudarymo Sąjungos vardu projekto (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE))

159

2021/C 506/38

P9_TA(2021)0142Daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas ***I2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627 (COM(2019)0619 – C9-0188/2019 – 2019/0272(COD))P9_TC1-COD(2019)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627

160

2021/C 506/39

2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teroristinio turinio sklaidos internete klausimo sprendimo (14308/1/2020 – C9-0113/2021 – 2018/0331(COD))

217

2021 m. balandžio 29 d., ketvirtadienis

2021/C 506/40

2021 m. balandžio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))[25 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip]

218

2021/C 506/41

2021 m. balandžio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, skirtų trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai esantiems arba teisėtai gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))[1 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip]

237

2021/C 506/42

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 (05330/1/2021 – C9-0108/2021 – 2018/0211(COD))

241

2021/C 506/43

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija) (12262/1/2020 – C9-0011/2021 – 2017/0237(COD))

242

2021/C 506/44

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (06748/1/2020 – C9-0112/2021 – 2018/0254(COD))

243

2021/C 506/45

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (06789/1/2020 – C9-0109/2021 – 2018/0227(COD))

244

2021/C 506/46

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (06077/1/2020 – C9-0110/2021 – 2018/0209(COD))

245

2021/C 506/47

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos, susijusios su elektroninių registrų turiniu (COM(2021)0028 – C9-0016/2021 – 2021/0015(CNS))

246

2021/C 506/48

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento 2022 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (2020/2264(BUI))

247

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2021 12 15

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2021–2022 M. SESIJA

2021 m. balandžio 26–29 d. posėdžiai

2021 m. balandžio 28 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2019 m. vykdymu, buvo paskelbti

  OL L 340, 2021 9 24
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. balandžio 27 d., antradienis

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/2

---

P9_TA(2021)0122

Techninės apžiūros dokumentų rinkinyje pateikiamų kelių eismo saugos aspektų įgyvendinimo ataskaita

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Techninės apžiūros dokumentų rinkinyje pateikiamų kelių eismo saugos aspektų įgyvendinimo ataskaitos (2019/2205(INI))

(2021/C 506/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Techninės apžiūros dokumentų rinkinį, kurį sudaro 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros (1), 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/46/ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų (2), ir 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/47/ES dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Techninės apžiūros dokumentų rinkinį, kurį sudaro 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros (1), 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/46/ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų (2), ir 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/47/ES dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti žmonių gyvybes“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti žmonių gyvybes“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl odometro duomenų klastojimo motorinėse transporto priemonėse: ES teisinės sistemos peržiūra (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl odometro duomenų klastojimo motorinėse transporto priemonėse: ES teisinės sistemos peržiūra (5),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ (COM(2010)0389),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2021–2030 m. ES kelių eismo saugumo politikos programa „Tolesni žingsniai siekiant visiškai saugaus eismo vizijos“ (SWD(2019)0283), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2021–2030 m. ES kelių eismo saugumo politikos programa „Tolesni žingsniai siekiant visiškai saugaus eismo vizijos“ (SWD(2019)0283),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 3.6 tikslą iki 2020 m. visame pasaulyje per pusę sumažinti mirčių ir sužalojimų kelių eismo avarijose skaičių, ir į 11.2 tikslą iki 2030 m. suteikti galimybę naudotis saugiomis, prieinamomis, pasiekiamomis ir darniomis transporto sistemomis visiems, gerinant kelių eismo saugumą, ypač plečiant viešąjį transportą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamų asmenų, moterų, vaikų, neįgaliųjų ir pagyvenusių asmenų poreikiams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 3.6 tikslą iki 2020 m. visame pasaulyje per pusę sumažinti mirčių ir sužalojimų kelių eismo avarijose skaičių, ir į 11.2 tikslą iki 2030 m. suteikti galimybę naudotis saugiomis, prieinamomis, pasiekiamomis ir darniomis transporto sistemomis visiems, gerinant kelių eismo saugumą, ypač plečiant viešąjį transportą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamų asmenų, moterų, vaikų, neįgaliųjų ir pagyvenusių asmenų poreikiams,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliuciją dėl Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategijos (6), kurioje Komisija raginama skubiai paskelbti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl prieigos prie transporto priemonėse saugomų duomenų ir išteklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliuciją dėl Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategijos (6), kurioje Komisija raginama skubiai paskelbti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl prieigos prie transporto priemonėse saugomų duomenų ir išteklių,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066), kuriame pranešama apie galiojančių teisės aktų dėl prieigos prie transporto priemonėse sukauptų duomenų persvarstymą siekiant užtikrinti sąžiningą prieigą prie tam tikrų automobilių duomenų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066), kuriame pranešama apie galiojančių teisės aktų dėl prieigos prie transporto priemonėse sukauptų duomenų persvarstymą siekiant užtikrinti sąžiningą prieigą prie tam tikrų automobilių duomenų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) užsakytą techninės apžiūros dokumentų rinkinio įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą, paskelbtą 2020 m. rugsėjį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) užsakytą techninės apžiūros dokumentų rinkinio įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą, paskelbtą 2020 m. rugsėjį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 4 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros įgyvendinimo (COM(2020)0699), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 4 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros įgyvendinimo (COM(2020)0699),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 3 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 2014/47/ES dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje įgyvendinimo (COM(2020)0676), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 3 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 2014/47/ES dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje įgyvendinimo (COM(2020)0676),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Mobilumo ir transporto generalinio direktorato (DG MOVE) užsakytą ir 2019 m. vasario mėn. paskelbtą tyrimą dėl lengvųjų priekabų ir dviračių arba triračių transporto priemonių įtraukimo į periodinės techninės apžiūros taikymo sritį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Mobilumo ir transporto generalinio direktorato (DG MOVE) užsakytą ir 2019 m. vasario mėn. paskelbtą tyrimą dėl lengvųjų priekabų ir dviračių arba triračių transporto priemonių įtraukimo į periodinės techninės apžiūros taikymo sritį,

| — | atsižvelgdamas į Mobilumo ir transporto GD užsakytą ir 2019 m. vasario mėn. paskelbtą tyrimą dėl pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ įtraukimo į motorinių transporto priemonių periodinę techninę apžiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Mobilumo ir transporto GD užsakytą ir 2019 m. vasario mėn. paskelbtą tyrimą dėl pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ įtraukimo į motorinių transporto priemonių periodinę techninę apžiūrą,

| — | atsižvelgdamas į Mobilumo ir transporto GD užsakytą ir 2015 m. balandžio mėn. paskelbtą Transporto priemonių informacinės platformos galimybių studiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Mobilumo ir transporto GD užsakytą ir 2015 m. balandžio mėn. paskelbtą Transporto priemonių informacinės platformos galimybių studiją,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/2144 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo reikalavimų, susijusių su jų bendrąja sauga ir transporto priemonėse esančių asmenų bei pažeidžiamų eismo dalyvių apsaugą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/2144 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo reikalavimų, susijusių su jų bendrąja sauga ir transporto priemonėse esančių asmenų bei pažeidžiamų eismo dalyvių apsaugą (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0028/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0028/2021),

| A. | kadangi 2010 m. ES patvirtino kelių eismo saugumo politiką, kuria siekiama iki 2020 m. 50 proc. sumažinti žūčių keliuose skaičių; kadangi 2011 m. ES nustatė visiškai saugaus eismo vizijos (angl. vision zero) tikslą, pagal kurį numatoma, kad iki 2050 m. keliuose žūstančių žmonių skaičius bus lygus nuliui; kadangi 2019 m. Europos keliuose žuvo apie 22 800 žmonių ir apie 135 000 buvo sunkiai sužeista; kadangi norint pasiekti visiškai saugaus eismo vizijos tikslą reikia imtis veiksmingesnių ir labiau koordinuotų priemonių ES ir valstybių narių lygmenimis; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2010 m. ES patvirtino kelių eismo saugumo politiką, kuria siekiama iki 2020 m. 50 proc. sumažinti žūčių keliuose skaičių; kadangi 2011 m. ES nustatė visiškai saugaus eismo vizijos (angl. vision zero) tikslą, pagal kurį numatoma, kad iki 2050 m. keliuose žūstančių žmonių skaičius bus lygus nuliui; kadangi 2019 m. Europos keliuose žuvo apie 22 800 žmonių ir apie 135 000 buvo sunkiai sužeista; kadangi norint pasiekti visiškai saugaus eismo vizijos tikslą reikia imtis veiksmingesnių ir labiau koordinuotų priemonių ES ir valstybių narių lygmenimis;

| B. | kadangi, nepaisant pastangų didinti kelių eismo saugumą ES, pažanga mažinant žuvusiųjų keliuose skaičių pastaraisiais metais, nors ir žymi, buvo per lėta; kadangi manoma, kad dėl transporto priemonių techninių defektų įvyksta apie 5 proc. nelaimingų atsitikimų krovininio transporto srityje; kadangi manoma, kad dėl prastos transporto priemonių techninės priežiūros įvyksta 4 proc. eismo įvykių, kuriuose dalyvauja kelių eismo dalyviai; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nepaisant pastangų didinti kelių eismo saugumą ES, pažanga mažinant žuvusiųjų keliuose skaičių pastaraisiais metais, nors ir žymi, buvo per lėta; kadangi manoma, kad dėl transporto priemonių techninių defektų įvyksta apie 5 proc. nelaimingų atsitikimų krovininio transporto srityje; kadangi manoma, kad dėl prastos transporto priemonių techninės priežiūros įvyksta 4 proc. eismo įvykių, kuriuose dalyvauja kelių eismo dalyviai;

| C. | kadangi iš preliminarių 2019 m. duomenų matyti, kad, palyginti su praėjusiais metais, ES keliuose žuvo mažiau žmonių, tačiau pažanga tebėra per lėta; kadangi aišku, kad bus pasiekta tik maždaug pusė tikslo nuo 2010 m. iki 2020 m. pabaigos perpus sumažinti žūčių keliuose skaičių, nes iki šiol užregistruotas tik 23 proc. sumažėjimas; kadangi dažni, išsamūs ir periodiniai transporto priemonių patikrinimai, kuriuos atlieka aukštos kvalifikacijos kontrolieriai, taip pat techniniai patikrinimai keliuose yra labai svarbūs siekiant padidinti kelių eismo saugumą; |
| --- | --- |

C.

kadangi iš preliminarių 2019 m. duomenų matyti, kad, palyginti su praėjusiais metais, ES keliuose žuvo mažiau žmonių, tačiau pažanga tebėra per lėta; kadangi aišku, kad bus pasiekta tik maždaug pusė tikslo nuo 2010 m. iki 2020 m. pabaigos perpus sumažinti žūčių keliuose skaičių, nes iki šiol užregistruotas tik 23 proc. sumažėjimas; kadangi dažni, išsamūs ir periodiniai transporto priemonių patikrinimai, kuriuos atlieka aukštos kvalifikacijos kontrolieriai, taip pat techniniai patikrinimai keliuose yra labai svarbūs siekiant padidinti kelių eismo saugumą;

| D. | kadangi dideli žuvusiųjų keliuose skaičiaus skirtumai tarp valstybių narių, kai prasčiausių rezultatų pasiekusioje šalyje žūsta daugiau kaip keturis kartus daugiau nei geriausių rezultatų pasiekusioje šalyje, rodo, kad reikia specialios stebėsenos, partnerystės ir pagalbos valstybėms narėms, kurių rezultatai prasčiausi; |
| --- | --- |

D.

kadangi dideli žuvusiųjų keliuose skaičiaus skirtumai tarp valstybių narių, kai prasčiausių rezultatų pasiekusioje šalyje žūsta daugiau kaip keturis kartus daugiau nei geriausių rezultatų pasiekusioje šalyje, rodo, kad reikia specialios stebėsenos, partnerystės ir pagalbos valstybėms narėms, kurių rezultatai prasčiausi;

| E. | kadangi vis dar esama didelių kelių eismo saugumo skirtumų tarp Rytų Europos ir Vakarų Europos valstybių narių; kadangi naudoti automobiliai iš Vakarų Europos dažnai galiausiai atsiduria Rytų Europoje, o tai gali kelti pavojų žmonių saugumui ir aplinkai, kurį reikia apsvarstyti ES lygmeniu; |
| --- | --- |

E.

kadangi vis dar esama didelių kelių eismo saugumo skirtumų tarp Rytų Europos ir Vakarų Europos valstybių narių; kadangi naudoti automobiliai iš Vakarų Europos dažnai galiausiai atsiduria Rytų Europoje, o tai gali kelti pavojų žmonių saugumui ir aplinkai, kurį reikia apsvarstyti ES lygmeniu;

| F. | kadangi transporto priemonių techninė apžiūra yra ne tik su klimatu ir aplinka, bet ir su visuomenės sveikata susijęs klausimas, tiek kalbant apie kelių eismo saugumo užtikrinimą, tiek atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų poveikį oro kokybei; kadangi pastarojo meto skandalai dėl išmetamųjų teršalų parodė, kad būtina atlikti nepriklausomus patikrinimus per visą transporto priemonės eksploatavimo laikotarpį, atsižvelgiant į jos faktinį išmetamųjų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

F.

kadangi transporto priemonių techninė apžiūra yra ne tik su klimatu ir aplinka, bet ir su visuomenės sveikata susijęs klausimas, tiek kalbant apie kelių eismo saugumo užtikrinimą, tiek atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų poveikį oro kokybei; kadangi pastarojo meto skandalai dėl išmetamųjų teršalų parodė, kad būtina atlikti nepriklausomus patikrinimus per visą transporto priemonės eksploatavimo laikotarpį, atsižvelgiant į jos faktinį išmetamųjų teršalų kiekį;

| G. | kadangi Techninės apžiūros dokumentų rinkinio perkėlimo į valstybių narių nacionalinę teisę ir įgyvendinimo analizė rodo, kad suderinimo procedūros turi būti patobulintos ES lygmeniu; |
| --- | --- |

G.

kadangi Techninės apžiūros dokumentų rinkinio perkėlimo į valstybių narių nacionalinę teisę ir įgyvendinimo analizė rodo, kad suderinimo procedūros turi būti patobulintos ES lygmeniu;

| H. | kadangi naudotų automobilių rinka Europos Sąjungoje yra du ar tris kartus didesnė už naujų automobilių rinką ir kadangi odometro duomenų klastojimas naudotuose automobiliuose labai kenkia kelių eismo saugumui; kadangi atlikus tyrimus nustatyta, kad transporto priemonės su klastojimo požymiais sudaro nuo 5 iki 12 proc. naudotų automobilių nacionalinių pardavimų ir nuo 30 iki 50 proc. tarpvalstybinių pardavimų; kadangi tik šešios valstybės narės pripažįsta odometro duomenų klastojimą nusikaltimu; kadangi, neturėdamos bendros europinės duomenų bazės, taip pat teisėsaugos institucijos negali kovoti su tokia nesąžininga veikla; |
| --- | --- |

H.

kadangi naudotų automobilių rinka Europos Sąjungoje yra du ar tris kartus didesnė už naujų automobilių rinką ir kadangi odometro duomenų klastojimas naudotuose automobiliuose labai kenkia kelių eismo saugumui; kadangi atlikus tyrimus nustatyta, kad transporto priemonės su klastojimo požymiais sudaro nuo 5 iki 12 proc. naudotų automobilių nacionalinių pardavimų ir nuo 30 iki 50 proc. tarpvalstybinių pardavimų; kadangi tik šešios valstybės narės pripažįsta odometro duomenų klastojimą nusikaltimu; kadangi, neturėdamos bendros europinės duomenų bazės, taip pat teisėsaugos institucijos negali kovoti su tokia nesąžininga veikla;

| I. | kadangi norint dažniau naudoti automatizuotas vairavimo funkcijas, reikia atnaujinti Techninės apžiūros dokumentų rinkinį, į jį įtraukiant naujausių pažangių vairavimo pagalbos funkcijų, kurios turėtų būti įdiegtos nuo 2022 m., patikrinimą ir mokymą jomis naudotis; |
| --- | --- |

I.

kadangi norint dažniau naudoti automatizuotas vairavimo funkcijas, reikia atnaujinti Techninės apžiūros dokumentų rinkinį, į jį įtraukiant naujausių pažangių vairavimo pagalbos funkcijų, kurios turėtų būti įdiegtos nuo 2022 m., patikrinimą ir mokymą jomis naudotis;

| J. | kadangi kai kurios valstybės narės jau nustatė priemones, skirtas kuo labiau sumažinti odometro duomenų klastojimą, kaip antai „Car-Pass“ Belgijoje ir „Nationale AutoPas“ (NAP) Nyderlanduose; kadangi abi šios valstybės narės naudoja duomenų bazes, kuriose odometro duomenys kaupiami kaskart atliekant transporto priemonės techninę priežiūrą, teikiant serviso paslaugas, ją taisant ir atliekant periodinę apžiūrą, nerenkant jokių asmens duomenų, ir abi valstybės per trumpą laiką sumažino odometro duomenų klastojimo atvejų skaičių savo teritorijoje beveik iki nulio; |
| --- | --- |

J.

kadangi kai kurios valstybės narės jau nustatė priemones, skirtas kuo labiau sumažinti odometro duomenų klastojimą, kaip antai „Car-Pass“ Belgijoje ir „Nationale AutoPas“ (NAP) Nyderlanduose; kadangi abi šios valstybės narės naudoja duomenų bazes, kuriose odometro duomenys kaupiami kaskart atliekant transporto priemonės techninę priežiūrą, teikiant serviso paslaugas, ją taisant ir atliekant periodinę apžiūrą, nerenkant jokių asmens duomenų, ir abi valstybės per trumpą laiką sumažino odometro duomenų klastojimo atvejų skaičių savo teritorijoje beveik iki nulio;

| K. | kadangi kelių infrastruktūros kokybė yra nepaprastai svarbi kelių eismo saugumui; kadangi junglumas ir skaitmeninė infrastruktūra yra labai svarbūs ir ateityje taps vis svarbesni kelių eismo saugumui didėjant susietųjų ir autonominių transporto priemonių skaičiui; |
| --- | --- |

K.

kadangi kelių infrastruktūros kokybė yra nepaprastai svarbi kelių eismo saugumui; kadangi junglumas ir skaitmeninė infrastruktūra yra labai svarbūs ir ateityje taps vis svarbesni kelių eismo saugumui didėjant susietųjų ir autonominių transporto priemonių skaičiui;

Rekomendacijos

Techninės apžiūros dokumentų rinkinio perkėlimas į nacionalinę teisę ir įgyvendinimas. ES tikslai saugumo srityje

| 1. | palankiai vertina tai, kad Techninės apžiūros dokumentų rinkinio perkėlimas ir kai kurių jo nuostatų įgyvendinimas parodė geresnį nacionalinių procedūrų suderinimą, ypač kiek tai susiję su transporto priemonių patikrinimo dažnumu, turiniu ir metodais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina tai, kad Techninės apžiūros dokumentų rinkinio perkėlimas padėjo pagerinti periodinių techninių patikrinimų kokybę, kontrolierių kvalifikaciją ir valstybių narių koordinavimą bei standartus, susijusius su transporto priemonių patikrinimais kelyje, siekiant padidinti kelių eismo saugumą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant geresnės periodinių techninių patikrinimų kokybės ir teigiamo jų poveikio kelių eismo saugumui, į Techninės apžiūros dokumentų rinkinį buvo įtrauktos kai kurios neprivalomos nuostatos, kurios į nacionalinę teisę buvo perkeltos numatant nepakankamai griežtas nuostatas arba visai nebuvo perkeltos; pabrėžia, kad reikia laipsniškai atsisakyti savanoriškai įgyvendinamų nuostatų ir sukurti privalomų reikalavimų sistemą, kad būtų galima ES lygmeniu geriau suderinti tokius aspektus, kaip krovinių pritvirtinimas, valstybių narių keitimasis informacija ir bendradarbiavimas, ir primena ypatingą šių priemonių svarbą pasienio regionams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad keletas valstybių narių laiku neperkėlė Techninės apžiūros dokumentų rinkinio, o prieš vieną valstybę narę Komisija turėjo pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras; primygtinai ragina atitinkamas valstybes nares skubiai perkelti trūkstamas Techninės apžiūros dokumentų rinkinio nuostatas į savo nacionalinės teisės aktus ir įgyvendinti visus savo įsipareigojimus rinkti išsamią techninę informaciją, atsižvelgiant į tai, kad kelių eismo saugumas ES piliečiams yra Europos Sąjungos prioritetas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad nepakankamas tikrinimo veiklos finansavimas, įskaitant tikrinimą atliekančius darbuotojus, įrangą ir mokymą, ir toliau kelia grėsmę techninės apžiūros tikslų įgyvendinimui; pabrėžia, kad nacionalinėms kelių eismo saugumo institucijoms turėtų būti teikiama pakankama finansinė ir administracinė parama, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti Techninės apžiūros dokumentų rinkinį ir būsimą persvarstytą jo redakciją; |
| --- | --- |

5.

Apžiūrų dažnumas ir apimtis

| 6. | palankiai vertina tai, kad įsigaliojus Techninės apžiūros dokumentų rinkiniui, 90 proc. transporto priemonių tikrinimų atlikta tokiais pat arba dar griežtesniais intervalais nei nustatytieji dokumentų rinkinyje, o tai labai padėjo sumažinti ES keliuose važinėjančių nesaugių transporto priemonių skaičių; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės vis dar reikalauja ilgesnių intervalų nei nustatytieji dokumentų rinkinyje, taip sumažindamos eksploatavimo sąlygų saugą; ragina atitinkamas valstybes nares nedelsiant pradėti laikytis dokumentų rinkinyje nustatytų intervalų, nes kyla pavojus ES piliečių saugumui ir gyvybei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sugriežtinti apžiūros tvarką ir nustatyti įpareigojimą atlikti papildomus patikrinimus pasiekus nurodytą M1 kategorijos transporto priemonių, naudojamų kaip taksi arba greitosios medicinos pagalbos automobiliai, ir N1 kategorijos transporto priemonių, naudojamų teikiant siuntų pristatymo paslaugas, ridą ir apsvarstyti galimybę šį įpareigojimą taikyti ir kitoms tų kategorijų transporto priemonėms, kurios naudojamos kitiems komerciniams tikslams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad viešojo transporto ir (arba) logistikos tikslais vis dažniau naudojamos individualios transporto priemonės ir dalijamasi transporto priemonėmis; prašo Komisijos įvertinti, ar reikėtų atitinkamai padidinti šių transporto priemonių patikrinimų dažnumą, įtraukiant galimybę atlikti privalomą kasmetinį patikrinimą arba atsižvelgiant, pvz., į jų judėjimo intensyvumą ridos ir susijusio sudedamųjų dalių nusidėvėjimo požiūriu, taip pat į vežamų keleivių skaičių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad iš kitų valstybių narių importuotų naudotų transporto priemonių techninės apžiūros abipusis pripažinimas nenumatytas tais atvejais, kai valstybių narių techninės apžiūros atliekamos skirtingu periodiškumu, todėl šiame dokumentų rinkinyje šiuo atžvilgiu numatytas tik ribotas abipusis pripažinimas; ragina Komisiją į kitą Techninės apžiūros dokumentų rinkinio peržiūrą įtraukti naudotų automobilių ES sertifikavimo sistemą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad motociklininkai laikomi pažeidžiamais eismo dalyviais, o motociklininkų žūčių skaičius mažėja lėčiausiai tarp visų ES transporto priemonių naudotojų; pažymi, kad mopedų neteisėtas keitimas ir pertvarkymas ypač didina nelaimingų atsitikimų riziką jaunimui ir jauniems suaugusiesiems; todėl ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įpareigojimą atlikti patikrinimus kelyje taikyti ir dviratėms bei triratėms transporto priemonėms, įskaitant 5 proc. minimalaus metinio tikrinimo tikslą, nes šios transporto priemonės šiuo metu visiškai nepatenka į Direktyvos 2014/47/ES taikymo sritį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę panaikinti įpareigojimo reguliariai atlikti techninę apžiūrą išimtis, taikomas dviratėms ir triratėms transporto priemonėms, kaip šiuo metu numatyta Direktyvoje 2014/45/ES; ragina Komisiją būsimame vertinime įvertinti galimybę į privalomą periodinę techninę apžiūrą taip pat įtraukti dviračių ir triračių transporto priemonių, kurių variklio darbinis tūris mažesnis nei 125 cm3, ir lengvųjų priekabų kategorijas, remiantis atitinkamais eismo įvykių duomenimis ir sąnaudų ir naudos veiksniais, pvz., tai, ar atokiose vietovėse netoli yra techninės apžiūros centrų, kokia yra administracine našta ir ES piliečiams tenkančios finansinės išlaidos; prašo Komisijos savo vertinimą grįsti šalių, kuriose visoms šių kategorijų transporto priemonėms jau taikoma periodinė techninė apžiūra, ir šalių, kurios netaiko tokių apžiūrų, rezultatų palyginimu ir poveikiu kelių eismo saugumui; ragina nustatyti papildomą motociklų, naudojamų siuntinių ar maisto pristatymui arba kitokiam komerciniam prekių ar asmenų vežimui, patikrinimų tvarkaraštį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad leistina vėlavimo riba pasibaigus periodinės techninės apžiūros galiojimui valstybėse narėse labai skiriasi – nuo keturių mėnesių iki visiškai netoleruojamo vėlavimo; ragina Komisiją suderinti leistiną vėlavimo ribą, nustatant kiek įmanoma trumpesnį laikotarpį, kuris leistų laiku įgyvendinti periodinę techninę apžiūrą, ir padidinti atitinkamas nuobaudas už šios ribos nesilaikymą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad transporto priemonės, pritaikytos vairuoti neįgaliesiems, gali turėti tam tikrų funkcijų ir įrangos; atkreipia dėmesį į tai, kad transporto priemonės, naudojamos neįgaliems keleiviams vežti, turi atitikti specifines technines sąlygas, pvz., turi būti įrengti saugos diržai su tvirtinimo įtaisais, taip pat neįgaliesiems pritaikytos vietos, kad būtų užtikrintas jų saugumas; pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad visos šios esminės funkcijos būtų tinkamai įtrauktos į kiekvieną patikrinimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja, kad iki šiol valstybės narės, perkeldamos į nacionalinę teisę nuostatas dėl sankcijų už odometro duomenų klastojimą, nustatė tik bendro pobūdžio priemones; primygtinai ragina valstybes nares laikytis šio aiškaus Techninės apžiūros dokumentų rinkinio reikalavimo ir nedelsiant į savo nacionalinės teisės aktus perkelti tikslingesnes priemones bei numatyti reikiamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius šio reikalavimo vykdymui; apgailestauja dėl to, kad dabartinė nuostata dėl sankcijų už odometro duomenų klastojimą tebėra silpna, nes pagal ją tik reikalaujama, kad sankcijos būtų „veiksmingos, proporcingos, atgrasančios ir nediskriminacinės“, o faktinės sumos ir atitinkamos atgrasomosios priemonės iš esmės paliekamos valstybių narių nuožiūrai; mano, kad kitos peržiūros metu reikėtų nustatyti labiau suderintas ir konkretesnes sankcijas už odometro duomenų klastojimą, taip pat papildomas griežtas transporto priemonių pertvarkymą draudžiančias priemones, įskaitant tinkamus kibernetinio saugumo mechanizmus ir šifravimo technologijas, kurios neleistų klastoti elektroninių duomenų ir padėtų lengviau aptikti tokį klastojimą; ragina Komisiją nustatyti, kad tikrinimo organizacijos turėtų garantuotą prieigą prie tam tikrų su transporto priemonėmis susijusių duomenų, funkcijų ir programinės įrangos informacijos; ragina nustatyti reikalavimą valstybėms narėms kurti teisines, technines ir operacines kliūtis, kad odometro duomenų klastojimas taptų neįmanomas; pabrėžia, kad nuoseklios naudotų automobilių ridos duomenų bazės, kurią tarpusavyje pripažintų ir kurios duomenimis keistųsi valstybės narės, nebuvimas yra esminė kliūtis, trukdanti nustatyti odometro duomenų klastotes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją į kitą dokumentų rinkinio peržiūrą įtraukti privalomas nuostatas, pagal kurias valstybėms narėms būtų sudarytos sąlygos registruoti privalomus odometro duomenis, vykdant kiekvieną patikrą, teikiant aptarnavimo, techninės priežiūros ir didesnės apimties taisymo paslaugas pradedant nuo tada, kai transporto priemonė buvo užregistruota pirmą kartą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į naujas išmetamųjų teršalų kiekio patikras realiomis važiavimo sąlygomis, numatytas „Euro 6“ reglamente ir galimose būsimose peržiūrose; ragina Komisiją kitą kartą persvarstant Techninės apžiūros dokumentų rinkinį į periodines technines apžiūras įtraukti matavimus, kurie atspindėtų tokias patikras, ir bet kokius kitus galimus pokyčius; ragina Komisiją ir valstybes nares suderinti išmetamųjų teršalų kiekio matavimo atliekant techninę apžiūrą technologijas ir didžiausius leistinus lygis, siekiant užtikrinti, kad visos Europos keliuose naudojamos transporto priemonės atitiktų išmetamųjų teršalų standartus; |
| --- | --- |

16.

Naudojama įranga ir kontrolierių mokymas

| 17. | palankiai vertina tai, kad įsigaliojus Techninės apžiūros dokumentų rinkiniui visose valstybėse narėse techninės apžiūros įranga buvo suderinta ir atitinka tam tikrus būtiniausius reikalavimus, taip padidinant techninės apžiūros vienodumą visoje ES; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad nors visos valstybės narės nustatė techninę apžiūrą atliekančių kontrolierių būtiniausią kvalifikaciją, kai kurios valstybės narės nesilaiko Direktyvos 2014/45/ES dėl periodinės techninės apžiūros IV priede nustatytų reikalavimų; ragina tas valstybes nares atitinkamai suderinti savo reikalavimus; prašo Komisijos skatinti valstybes nares keistis gerosios patirties pavyzdžiais ir įgyta patirtimi, kaip įgyvendinti Direktyvos 2014/45/ES IV priedą, ir įvertinti poreikį rengti reguliarius pakartojamuosius mokymus ir atitinkamus egzaminus; ragina Komisiją skatinti valstybes nares reguliariai atnaujinti ir derinti mokymo turinį, kad kontrolierių žinios ir įgūdžiai būtų pritaikyti prie automobilių sektoriaus automatizavimo ir skaitmeninimo proceso raidos, visų pirma kiek tai susiję su pažangia vairavimo pagalba, savivaldėmis sistemomis ir nacionalinių institucijų, atsakingų už kelių eismo saugumą, elektroninių informacijos mainų sistemų naudojimu, be kita ko, saugaus dalijimosi duomenimis, kibernetinio saugumo ir vairuotojų asmens duomenų apsaugos srityse; pabrėžia, kad manipuliavimas elektroninėmis saugos funkcijomis, pvz., pažangiomis pagalbinėmis vairavimo sistemomis, ir jų klastojimas kelia didelę saugos riziką, todėl kontrolieriai turi juos nustatyti; pabrėžia, kad kontrolieriams turėtų būti rengiami specialūs mokymai, kaip tikrinti programinės įrangos vientisumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dar kartą pažymi, kad reikėtų imtis veiksmų siekiant užtikrinti kontrolierių ir kontrolės organizacijų nepriklausomumą nuo transporto priemonių prekybos, techninės priežiūros ir remonto pramonės, kad būtų išvengta bet kokių finansinių interesų konfliktų, įskaitant išmetamųjų teršalų tikrinimą, kartu numatant griežtesnes visų šalių civilinės atsakomybės apsaugos priemones; |
| --- | --- |

19.

Techniniai patikrinimai kelyje ir krovinio pritvirtinimas

| 20. | pažymi, kad, remiantis Komisijos ataskaitomis, per pastaruosius šešerius metus sumažėjo komercinių transporto priemonių patikrinimų kelyje skaičius; apgailestauja dėl šios tendencijos ir primena, kad pagal Techninės apžiūros dokumentų rinkinį, valstybės narės nuo 2018 m. privalo užtikrinti, kad atitinkamai jų teritorijoje registruotų transporto priemonių skaičiui būtų atliekamas bent minimalus patikrinimų kelyje skaičius (5 proc.); ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiektas minimalus 5 proc. tikslas, ir primena, kad pirmoji ataskaita (už 2019–2020 m.), kurioje bus vertinamas šis tikslas, turi būti pateikta iki 2021 m. kovo 31 d.; ragina Komisiją į patikrinimų kelyje taikymo sritį įtraukti N1 kategorijos (8) transporto priemones, naudojamas komerciniam krovinių vežimui keliais, atsižvelgiant į padidėjusį jų skaičių ir didelę ridą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir toliau gerinti šių patikrinimų kelyje kokybę ir nediskriminacinį pobūdį laikantis vidaus rinkos taisyklių, pvz., nustatant ir renkant pagrindinio veiklos rezultatų rodiklio (PVRR) duomenis ir skatinant naudoti rizikos vertinimo profilio sistemas, siekiant geriau atlikti patikrinimus ir skirti sankcijas, ypač už pakartotinius pažeidimus, kartu visapusiškai laikantis ES duomenų apsaugos sistemos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apgailestauja dėl to, kad nacionalinio biudžeto išlaidų teisėsaugai kelių eismo saugumo srityje ir kelių priežiūrai sumažinimas, regis, lėmė retesnius patikrinimus kelyje per kelis pastaruosius metus; atsižvelgdamas į tai, ragina nacionalines valdžios institucijas užtikrinti didesnį tikrinimo veiklos finansavimą, ypač atsižvelgiant į tai, kad gali būti nustatyta privaloma naujų rūšių transporto priemonių techninė apžiūra; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apgailestauja dėl to, kad Techninės apžiūros dokumentų rinkinio nuostatos, susijusios su krovinio pritvirtinimo tikrinimu, nėra privalomos, todėl tik kelios valstybės narės į nacionalinę teisę perkėlė atitinkamas saugos priemones; todėl daro išvadą, kad šiuo atžvilgiu derinimas toli gražu nebaigtas; primygtinai ragina Komisiją kitos peržiūros metu siūlyti sugriežtinti šias nuostatas, įskaitant nuostatas dėl suderintų minimalių krovinio pritvirtinimo reikalavimų, privalomos krovinio pritvirtinimo įrangos kiekvienai transporto priemonei ir krovinį tvirtinančių darbuotojų ir kontrolierių būtiniausių gebėjimų, mokymo ir žinių; |
| --- | --- |

23.

Informacijos įrašai ir keitimasis duomenimis tarp valstybių narių

| 24. | apgailestauja dėl to, kad tik kelios valstybės narės turi nacionalinę elektroninę pagrindinių ir pavojingų trūkumų, nustatytų atlikus patikrinimus kelyje, duomenų bazę ir, kad valstybės narės retai praneša apie šių patikrinimų rezultatus valstybės narės, kurioje transporto priemonė yra registruota, nacionaliniam informaciniam centrui; apgailestauja, kad Techninės apžiūros dokumentų rinkinyje nenustatyta jokių veiksmų, kurių turėtų imtis registracijos valstybė narė, kai jai pranešama apie tokius didelius ir pavojingus trūkumus; primygtinai ragina Komisiją per kitą peržiūrą numatyti griežtesnes nuostatas, be kita ko, numatant suderintą veiksmų, kurių tokį pranešimą gavusi registracijos valstybė narė turėtų imtis, planą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į transporto priemonių elektroninį duomenų įrašą, numatytą Techninės apžiūros dokumentų rinkinyje, apsvarstyti galimybę iš dalies pakeisti Direktyvą 2014/46/ES dėl transporto priemonių registracijos dokumentų, kad būtų panaikintas įpareigojimas pateikti fizinius dokumentus ir įpareigojimas vairuotojui pateikti atspausdintas registracijos pažymas; pažymi, kad kontrolieriams turėtų būti sudarytos sąlygos visapusiškai naudotis elektroniniais įrašais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares palengvinti sistemingą keitimąsi duomenimis apie techninę apžiūrą ir odometro rodmenis tarp atitinkamų kompetentingų institucijų, atsakingų už transporto priemonių apžiūrą, registraciją ir patvirtinimą, apžiūros įrangos gamintojų ir transporto priemonių gamintojų; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos atliktą Transporto priemonių informacinės platformos galimybių studiją; ragina Komisiją ir valstybes nares siekti užtikrinti, kad atliekant kitą peržiūrą būtų sukurta transporto priemonių informacijos platforma, kuria būtų siekiama paspartinti ir palengvinti valstybių narių keitimąsi duomenimis bei užtikrinti veiksmingesnį koordinavimą; pabrėžia, kad ši transporto priemonių informacijos platforma turėtų sudaryti sąlygas visiškai kompiuterizuotam tikrinimo ir keitimosi duomenimis procesui, visapusiškai atsižvelgiant į kibernetinį saugumą ir duomenų apsaugą trečiųjų šalių atžvilgiu; todėl palankiai vertina Komisijos įdiegtą ES platformą MOVEHUB ir neseniai sukurtą ODOCAR modulį, kuris suteikia keitimosi odometro duomenimis visoje Sąjungoje IT infrastruktūrą, grindžiamą duomenų bazės sprendimu, įskaitant galimybę keistis informacija su tinklu „Eucaris“; ragina Komisiją atliekant būsimą peržiūrą įvertinti, ar valstybėms narėms turėtų būti privaloma naudoti ES MOVEHUB; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją per kitą peržiūrą įvertinti galimybę į registracijos institucijų privalomą keitimąsi duomenimis apie transporto priemonių istoriją įtraukti ne tik odometro duomenis, bet ir informaciją apie nelaimingus atsitikimus ir reikšmingų gedimų dažnumą, nes taip būtų užtikrinta, kad ES piliečiai būtų apsaugoti nuo klastojimo ir būtų geriau informuojami apie jų transporto priemonių istoriją, būklę ir anksčiau atliktą slepiamą transporto priemones remontą; mano, kad dėl kelių eismo įvykių reikėtų atlikti papildomus patikrinimus, kurie padėtų užtikrinti tinkamą transporto priemonių remontą ir padidinti kelių eismo saugumą; |
| --- | --- |

27.

Perspektyvi sistema

| 28. | ragina Komisiją kitos peržiūros metu deramai atsižvelgti į techninę pažangą transporto priemonių saugos funkcijų srityje; pažymi, kad pagal Reglamentą (ES) 2019/2144 naujose transporto priemonėse nuo 2022 m. reikės pradėti įrengti naujas pažangias saugos ir vairavimo pagalbos sistemas; ragina Komisiją į periodines technines apžiūras įtraukti tokias naujas sistemas, taip pat transporto priemonių kontrolierių įgūdžius ir žinias, ir sumažinti tokių sistemų klastojimo ir manipuliavimo jomis riziką; prašo Komisijos į periodines technines apžiūras įtraukti ir pagalbos iškvietos sistemą „eCall“ bei programinę įrangą ir belaidį jos atnaujinimą (9) ir parengti autonominių ir susietųjų transporto priemonių saugos reguliarių patikrinimų gaires ir standartus; ragina Komisiją išnagrinėti papildomus transporto priemonėse įmontuotų jutiklių naudojimo būdus atliekant patikrinimus kelyje ir ypač atkreipti dėmesį į konkrečius transporto priemonių savidiagnostikos sistemų reikalavimus bei į svarbiausią visuomenės sveikatos principą; šiuo atžvilgiu ragina automobilių gamintojus ir valdžios institucijas bendradarbiauti diegiant naujas vairavimo pagalbos technologijas, siekiant užtikrinti nuolatinę atitiktį standartams ir padėti numatyti būsimas tendencijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad viešuosiuose keliuose daugėja naujų transporto priemonių, pavyzdžiui, elektrinių paspirtukų, vienaračių, elektrinių riedžių ir kt.; prašo Komisijos įvertinti, ar šios naujos transporto priemonės turėtų būti aptartos per kitą peržiūrą siekiant didesnio kelių eismo saugumo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją, rengiantis 2030 metams, kuriais turi būti pasiektas tarpinis visiškai saugaus eismo vizijos tikslas, vienus iš ateinančių metų paskelbti „Europos kelių eismo saugumo metais“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą finansavimą kelių infrastruktūros kokybės, ypač techninės priežiūros, srityje; be to, ragina Komisiją sugriežtinti savo požiūrį į techninę priežiūrą imantis atitinkamų priemonių, siekiant pagerinti ilgalaikį techninės priežiūros planavimą valstybėse narėse; pažymi, kad didėjant susietųjų ir autonominių transporto priemonių skaičiui ateityje bus labai svarbūs junglumas ir skaitmeninis saugumas; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OL L 127, 2014 4 29, p. 51.

(2)  OL L 127, 2014 4 29, p. 129.

(3)  OL L 127, 2014 4 29, p. 134.

(4)  OL C 356, 2018 10 4, p. 2.

(5)  OL C 76, 2020 3 9, p. 151.

(6)  OL C 162, 2019 5 10, p. 2.

(7)  OL L 325, 2019 12 16, p. 1.

(8)  Kroviniams vežti naudojamos transporto priemonės, kurių didžiausia masė neviršija 3,5 tonų (pvz., pikapai, furgonai).

(9)  Žr. Direktyvos 2014/45/ES I ir III priedus.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/9

---

P9_TA(2021)0123

Cheminių medžiagų liekanos Baltijos jūroje remiantis peticijomis Nr. 1328/2019 ir Nr. 0406/2020 pagal Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl cheminių medžiagų liekanų Baltijos jūroje, parengtos remiantis peticijomis Nr. 1328/2019 ir Nr. 0406/2020 (2021/2567(RSP))

(2021/C 506/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į peticijas 1328/2019 ir 0406/2020, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peticijas 1328/2019 ir 0406/2020,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4 ir 191 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4 ir 191 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 1997 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl Baltijos jūros ekologinių problemų (1), 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (2), tikslą sumažinti taršą ir pavojingų medžiagų kiekį ir valstybių narių įsipareigojimą pagal 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyvą) (3) stebėti po vandeniu esamą cheminę amuniciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1997 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl Baltijos jūros ekologinių problemų (1), 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (2), tikslą sumažinti taršą ir pavojingų medžiagų kiekį ir valstybių narių įsipareigojimą pagal 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyvą) (3) stebėti po vandeniu esamą cheminę amuniciją,

| — | atsižvelgdamas į pagal ES Baltijos jūros regiono strategiją prisiimtą įsipareigojimą „išgelbėti jūrą“ ir siekti, kad Baltijos jūros regionas taptų pasauliniu lyderiu jūrų saugumo srityje, taip pat į ES valstybių narių pagal ES jūrų saugumo strategijos veiksmų planą prisiimtą įsipareigojimą pašalinti į jūrą išmestus cheminius šaudmenis ir nesprogusius sprogmenis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagal ES Baltijos jūros regiono strategiją prisiimtą įsipareigojimą „išgelbėti jūrą“ ir siekti, kad Baltijos jūros regionas taptų pasauliniu lyderiu jūrų saugumo srityje, taip pat į ES valstybių narių pagal ES jūrų saugumo strategijos veiksmų planą prisiimtą įsipareigojimą pašalinti į jūrą išmestus cheminius šaudmenis ir nesprogusius sprogmenis,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2019 m. gruodžio 11 d. komunikato dėl Europos žaliojo kurso (COM(2019)0640) 2.1.8 skyriuje išdėstytą nulinės taršos tikslą siekiant aplinkos be toksinių medžiagų ir ES įsipareigojimą sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir tapti pasauline lydere sprendžiant pasaulinę biologinės įvairovės krizę vadovaujantis jos biologinės įvairovės strategija iki 2020 m. ir Biologinės įvairovės strategija iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2019 m. gruodžio 11 d. komunikato dėl Europos žaliojo kurso (COM(2019)0640) 2.1.8 skyriuje išdėstytą nulinės taršos tikslą siekiant aplinkos be toksinių medžiagų ir ES įsipareigojimą sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir tapti pasauline lydere sprendžiant pasaulinę biologinės įvairovės krizę vadovaujantis jos biologinės įvairovės strategija iki 2020 m. ir Biologinės įvairovės strategija iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į valstybių, kurios yra Konvencijos šalys, įsipareigojimus pagal 1992 m. JT Europos ekonomikos komisijos dėl Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencijos 2 straipsnį ir prie jos pridėto 1999 m. vandens ir sveikatos protokolo 4 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių, kurios yra Konvencijos šalys, įsipareigojimus pagal 1992 m. JT Europos ekonomikos komisijos dėl Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencijos 2 straipsnį ir prie jos pridėto 1999 m. vandens ir sveikatos protokolo 4 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į būsimą Komisijos 2021–2027 m. Baltijos jūros regiono programą „Interreg“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą Komisijos 2021–2027 m. Baltijos jūros regiono programą „Interreg“,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. Konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūros aplinkos apsaugos (Helsinkio konvenciją), Baltijos jūros veiksmų planą ir Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) išvadas dėl į jūrą išmestos cheminės amunicijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. Konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūros aplinkos apsaugos (Helsinkio konvenciją), Baltijos jūros veiksmų planą ir Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) išvadas dėl į jūrą išmestos cheminės amunicijos,

| — | atsižvelgdamas į valstybių įsipareigojimus pagal JT darnaus vystymosi tikslus, būtent į 3.9 tikslą sumažinti mirčių ir ligų dėl pavojingų cheminių medžiagų ir taršos atvejų skaičių, 6.3 tikslą – pagerinti vandens kokybę atsisakant atliekų išmetimo praktikos ir kuo labiau sumažinant pavojingų cheminių medžiagų patekimą į vandenį, taip pat 14.1 ir 14.2 tikslus dėl jūrų taršos prevencijos ir jūrų ir pakrančių ekosistemų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių įsipareigojimus pagal JT darnaus vystymosi tikslus, būtent į 3.9 tikslą sumažinti mirčių ir ligų dėl pavojingų cheminių medžiagų ir taršos atvejų skaičių, 6.3 tikslą – pagerinti vandens kokybę atsisakant atliekų išmetimo praktikos ir kuo labiau sumažinant pavojingų cheminių medžiagų patekimą į vandenį, taip pat 14.1 ir 14.2 tikslus dėl jūrų taršos prevencijos ir jūrų ir pakrančių ekosistemų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 1612(2008) dėl Baltijos jūroje palaidotos cheminės amunicijos ir į prie jos pridėtą 2008 m. balandžio 28 d. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 1612(2008) dėl Baltijos jūroje palaidotos cheminės amunicijos ir į prie jos pridėtą 2008 m. balandžio 28 d. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Peticijų komiteto posėdyje vykusius svarstymus dėl peticijų Nr. 1328/2019 ir 0406/2020, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Peticijų komiteto posėdyje vykusius svarstymus dėl peticijų Nr. 1328/2019 ir 0406/2020,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi pasibaigus Antrajam pasauliniam karui į Baltijos jūrą buvo išmesta ne mažiau kaip 50 000 tonų įprastinių ir cheminių ginklų, kuriuose yra pavojingų medžiagų (pvz., garstyčių ir ašarinių dujų, nervus paralyžiuojančių ir dusinančių cheminių medžiagų); |
| --- | --- |

A.

kadangi pasibaigus Antrajam pasauliniam karui į Baltijos jūrą buvo išmesta ne mažiau kaip 50 000 tonų įprastinių ir cheminių ginklų, kuriuose yra pavojingų medžiagų (pvz., garstyčių ir ašarinių dujų, nervus paralyžiuojančių ir dusinančių cheminių medžiagų);

| B. | kadangi šios amunicijos irimo procesas yra lėtas ir nuodingos medžiagos palaipsniui patenka į vandenį, o tai kelia pavojų žmonių sveikatai, nes užteršia maistą, o tiesioginio sąlyčio metu sukelia didelius nudegimus ir apsinuodijimą, kenkia jūrų ekosistemoms ir biologinei įvairovei, taip pat vietos ekonominei veiklai, pvz., žvejybai, gamtos išteklių gavybai ir atsinaujinančiosios energijos gamybai elektrinėse; |
| --- | --- |

B.

kadangi šios amunicijos irimo procesas yra lėtas ir nuodingos medžiagos palaipsniui patenka į vandenį, o tai kelia pavojų žmonių sveikatai, nes užteršia maistą, o tiesioginio sąlyčio metu sukelia didelius nudegimus ir apsinuodijimą, kenkia jūrų ekosistemoms ir biologinei įvairovei, taip pat vietos ekonominei veiklai, pvz., žvejybai, gamtos išteklių gavybai ir atsinaujinančiosios energijos gamybai elektrinėse;

| C. | kadangi dėl savo geografinės padėties Baltijos jūra yra pusiau uždara jūra, kurios vandens apykaita yra lėta, o savaiminio išsivalymo pajėgumai labai maži; kadangi ji laikoma viena iš labiausiai užterštų jūrų pasaulyje, giluminiuose jos vandenyse mažėja deguonies lygis, o tai jau kelia pavojų jūrų gyvūnijai; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl savo geografinės padėties Baltijos jūra yra pusiau uždara jūra, kurios vandens apykaita yra lėta, o savaiminio išsivalymo pajėgumai labai maži; kadangi ji laikoma viena iš labiausiai užterštų jūrų pasaulyje, giluminiuose jos vandenyse mažėja deguonies lygis, o tai jau kelia pavojų jūrų gyvūnijai;

| D. | kadangi HELCOM laikinoji paskandintų cheminių ginklų darbo grupė (CHEMU), ES finansuojamo projekto „Ekologinės rizikos, kurią kelia į jūrą išmesti cheminiai ginklai, modeliavimas“ (MERCW) vykdytojai ir HELCOM laikinoji ekspertų grupė esamos informacijos apie Baltijos jūroje paskandintus cheminius ginklus atnaujinimo ir peržiūros klausimais (MUNI) bei paskandintų pavojingų cheminių objektų rizikos aplinkai (SUBMERGED) klausimais atliko vertingus mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi HELCOM laikinoji paskandintų cheminių ginklų darbo grupė (CHEMU), ES finansuojamo projekto „Ekologinės rizikos, kurią kelia į jūrą išmesti cheminiai ginklai, modeliavimas“ (MERCW) vykdytojai ir HELCOM laikinoji ekspertų grupė esamos informacijos apie Baltijos jūroje paskandintus cheminius ginklus atnaujinimo ir peržiūros klausimais (MUNI) bei paskandintų pavojingų cheminių objektų rizikos aplinkai (SUBMERGED) klausimais atliko vertingus mokslinius tyrimus;

| E. | kadangi 2019 m. vasario 20 d. Briuselyje surengtame kolokviume dėl nesprogusių sprogmenų jūroje problemų buvo išreikštas glaudesnio bendradarbiavimo poreikis; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2019 m. vasario 20 d. Briuselyje surengtame kolokviume dėl nesprogusių sprogmenų jūroje problemų buvo išreikštas glaudesnio bendradarbiavimo poreikis;

| F. | kadangi tarptautinė bendruomenė neturi patikimos informacijos apie paskandintų šaudmenų kiekį, pobūdį ir vietas dėl prasto šios veiklos dokumentavimo ir nepakankamų Baltijos jūros dugno tyrimų; |
| --- | --- |

F.

kadangi tarptautinė bendruomenė neturi patikimos informacijos apie paskandintų šaudmenų kiekį, pobūdį ir vietas dėl prasto šios veiklos dokumentavimo ir nepakankamų Baltijos jūros dugno tyrimų;

| G. | kadangi nebuvo pasiekta sutarimo dėl dabartinės amunicijos padėties, tikslaus keliamo pavojaus apibūdinimo ir galimų problemos sprendimo būdų; |
| --- | --- |

G.

kadangi nebuvo pasiekta sutarimo dėl dabartinės amunicijos padėties, tikslaus keliamo pavojaus apibūdinimo ir galimų problemos sprendimo būdų;

| H. | kadangi pagal Baltijos jūros regiono programą „Interreg“ 2011–2014 m. laikotarpiu buvo skiriamas finansavimas cheminių medžiagų paieškos ir vertinimo (CHEMSEA) projektui, 2016–2019 – DAIMON (Pagalbos priimant sprendimus dėl amunicijos jūrose, angl. Decision Aid for Marine Munition) ir 2019–2021 m. – DAIMON 2 projektams; iš viso paskirta 10,13 mln. EUR (iš jų 7,8 mln., arba 77 proc., skirta iš Europos regioninės plėtros fondo); kadangi vykdant šiuos projektus buvo tiriamos paskandinimo vietos, amunicijos turinys ir būklė, kaip ji reaguoja į Baltijos jūros sąlygas, administracijoms buvo suteiktos sprendimų priėmimo priemonės ir mokymai apie technologijas, naudojamas rizikos analizei, taikant žalos ištaisymo metodus ir vykdant poveikio aplinkai vertinimus; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal Baltijos jūros regiono programą „Interreg“ 2011–2014 m. laikotarpiu buvo skiriamas finansavimas cheminių medžiagų paieškos ir vertinimo (CHEMSEA) projektui, 2016–2019 – DAIMON (Pagalbos priimant sprendimus dėl amunicijos jūrose, angl. Decision Aid for Marine Munition) ir 2019–2021 m. – DAIMON 2 projektams; iš viso paskirta 10,13 mln. EUR (iš jų 7,8 mln., arba 77 proc., skirta iš Europos regioninės plėtros fondo); kadangi vykdant šiuos projektus buvo tiriamos paskandinimo vietos, amunicijos turinys ir būklė, kaip ji reaguoja į Baltijos jūros sąlygas, administracijoms buvo suteiktos sprendimų priėmimo priemonės ir mokymai apie technologijas, naudojamas rizikos analizei, taikant žalos ištaisymo metodus ir vykdant poveikio aplinkai vertinimus;

| I. | kadangi į jūrą išmestų tradicinių ir cheminių ginklų klausimą sprendžia NATO, kuri turi tinkamų priemonių, galimybių ir patirties, kad galėtų sėkmingai išspręsti tokią problemą; |
| --- | --- |

I.

kadangi į jūrą išmestų tradicinių ir cheminių ginklų klausimą sprendžia NATO, kuri turi tinkamų priemonių, galimybių ir patirties, kad galėtų sėkmingai išspręsti tokią problemą;

| J. | kadangi vykdant 2014 m. baigtą CHEMSEA projektą buvo padaryta išvada, kad nors cheminių ginklų paskandinimo vietos nekelia tiesioginės grėsmės, jos ir toliau kels problemų Baltijos jūrai; |
| --- | --- |

J.

kadangi vykdant 2014 m. baigtą CHEMSEA projektą buvo padaryta išvada, kad nors cheminių ginklų paskandinimo vietos nekelia tiesioginės grėsmės, jos ir toliau kels problemų Baltijos jūrai;

| K. | kadangi dėl didelio transporto srauto ir intensyvios ekonominės veiklos Baltijos jūros regione tai yra ne tik aplinkosaugos klausimas, bet ir didelį ekonominį poveikį, pavyzdžiui, žvejybos pramonei, turinti problema; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl didelio transporto srauto ir intensyvios ekonominės veiklos Baltijos jūros regione tai yra ne tik aplinkosaugos klausimas, bet ir didelį ekonominį poveikį, pavyzdžiui, žvejybos pramonei, turinti problema;

| 1. | pabrėžia, kad į Baltijos jūrą po Antrojo pasaulinio karo išmestų ginklų keliamas pavojus aplinkai ir sveikatai yra ne tik regiono ar Europos masto problema; tai yra pasaulinė problema, galinti turėti nesuspėjamų trumpalaikių ir ilgalaikių tarpvalstybinės reikšmės padarinių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę vadovautis bendradarbiavimo ir tikro solidarumo dvasia siekiant sustiprinti vykdomą išmestos amunicijos stebėseną, kad būtų kuo labiau sumažintas galimas pavojus jūrų aplinkai ir joje vykdomai veiklai; primygtinai ragina visas valstybes, turinčias slaptos informacijos apie ginklų paskandinimą ir tikslią jo vietą, išslaptinti šią informaciją ir leisti susijusioms valstybėms, Komisijai ir Europos Parlamentui skubiai su ja susipažinti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir „Interreg“ Baltijos jūros regiono jungtinį programavimo komitetą užtikrinti pakankamą finansavimą moksliniams tyrimams ir veiksmams, kurių reikia imtis siekiant pašalinti Baltijos jūroje išmestos amunicijos keliamą pavojų; palankiai vertina HELCOM pastangas ir konstruktyvius mokslinius tyrimus įgyvendinant CHEMSEA, DAIMON ir DAIMON 2 projektus, finansuojamus pagal Baltijos jūros regiono programą „Interreg“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina visas susijusias šalis laikytis tarptautinės aplinkos teisės ir skirti papildomą finansavimą Baltijos jūros regiono programai „Interreg“ 2021–2027 m.; palankiai vertina tarpvalstybinę 2021–2027 m. Baltijos jūros regiono programą „Interreg“, iš kurios bus finansuojamos taršos Baltijos jūroje mažinimo priemonės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad būtina reguliariai stebėti amunicijos korozijos būklę ir atlikti naujausią į jūrą patenkančių teršalų poveikio žmonių sveikatai, jūrų ekosistemoms, regiono biologinei įvairovei ir aplinkai vertinimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina nacionalinio lygmens pastangas, pavyzdžiui, paskandintos amunicijos vietų nustatymą, pavojingų medžiagų stebėseną ir šalinimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo mechanizmų, laisvos prieigos prie viešos informacijos ir veiksmingo keitimosi mokslo žiniomis bei moksliniais tyrimais svarbą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją, siekiant nulinės taršos tikslo kuriant aplinką be toksinių medžiagų, sudaryti ekspertų grupę su paveiktomis valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis bei organizacijomis, kuriai būtų suteikti šie įgaliojimai: i) išsiaiškinti ir nustatyti tikslias užterštų zonų koordinates; ii) pasiūlyti tinkamus aplinką tausojančius ir ekonomiškai naudingus taršos stebėsenos ir valymo sprendimus turint galutinį tikslą pašalinti arba visiškai neutralizuoti kenksmingas medžiagas, jei jų pašalinti neįmanoma; iii) sukurti patikimas pagalbines sprendimų priėmimo priemones; iv) surengti informuotumo didinimo kampaniją siekiant informuoti susijusias grupes (žvejus, vietos gyventojus, turistus ir investuotojus) apie galimą riziką sveikatai ir ekonomikai; v) parengti reagavimo į ekstremalias situacijas gaires ekologinių nelaimių atvejais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad nė kiek iš 8,8 mln. eurų pagal Europos kaimynystės priemonę skirtų lėšų nebuvo panaudota DAIMON arba DAIMON 2 projektams pagal Baltijos jūros regiono programą „Interreg“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją įtraukti visas susijusias ES agentūras ir institucijas, įskaitant Europos gynybos agentūrą, ir panaudoti visus turimus išteklius bei užtikrinti, kad ši problema būtų įtraukta rengiant visų susijusių sričių ES politiką ir programavimo procesus, įskaitant Jūrų strategijos pagrindų direktyvą ir Jūrų saugumo strategijos veiksmų planą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos jūrose paskandintos amunicijos klausimas būtų įtrauktas į horizontaliąsias programas, kad būtų galima pateikti projektus, apimančius su ta pačia problema susiduriančius regionus (Adrijos ir Jonijos jūras, Šiaurės jūrą ir Baltijos jūrą) ir sudaryti palankesnes sąlygas keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prašo Komisijos bendromis pastangomis spręsti taršos Baltijos jūroje problemą ir skatinti visų rūšių regioninį, nacionalinį ir tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje, be kita ko, pasitelkiant jos partnerystę su NATO; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei kitų susijusių valstybių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OL C 304, 1997 10 6, p. 147.

(2)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(3)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/12

---

P9_TA(2021)0131

Veiksmingesnis ir švaresnis jūrų transportas

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl techninių ir veiklos priemonių siekiant veiksmingesnio ir švaresnio jūrų transporto (2019/2193(INI))

(2021/C 506/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasaulinės laivų kuro sąnaudų duomenų rinkimo sistemos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasaulinės laivų kuro sąnaudų duomenų rinkimo sistemos (2),

| — | atsižvelgdamas į Trečiąjį Tarptautinės jūrų organizacijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų tyrimą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Trečiąjį Tarptautinės jūrų organizacijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų tyrimą (3),

| — | atsižvelgdamas į galutinę ataskaitą dėl Ketvirtojo Tarptautinės jūrų organizacijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų tyrimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į galutinę ataskaitą dėl Ketvirtojo Tarptautinės jūrų organizacijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų tyrimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio mėn. priimtą Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (Barselonos konvencijos) susitariančiųjų šalių ministrų deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio mėn. priimtą Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (Barselonos konvencijos) susitariančiųjų šalių ministrų deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2019 m. metinę ataskaitą dėl jūrų transporto išmetamo CO2 kiekio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2019 m. metinę ataskaitą dėl jūrų transporto išmetamo CO2 kiekio,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0029/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0029/2021),

| A. | kadangi jūrų transportas ir uostai atlieka esminį vaidmenį ES ekonomikoje, nes beveik 90 proc. ES išorės prekybos kroviniais vykdoma jūra (6), be to, jie labai svarbūs turizmui; kadangi, kaip parodė COVID-19 pandemija, jie yra būtini siekiant užtikrinti nepertraukiamas tiekimo grandines; kadangi ES jūrų sektoriaus bendras ekonominis poveikis ES BVP 2018 m. siekė 149 mlrd. EUR ir jis padeda išlaikyti daugiau kaip 2 mln. darbo vietų (7); kadangi 2018 m. jo tiesioginis ekonominis poveikis buvo 685 000 darbo vietų jūroje ir sausumoje; kadangi 40 proc. pasaulio laivyno pagal bendrąją talpą yra kontroliuojama ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi jūrų transportas ir uostai atlieka esminį vaidmenį ES ekonomikoje, nes beveik 90 proc. ES išorės prekybos kroviniais vykdoma jūra (6), be to, jie labai svarbūs turizmui; kadangi, kaip parodė COVID-19 pandemija, jie yra būtini siekiant užtikrinti nepertraukiamas tiekimo grandines; kadangi ES jūrų sektoriaus bendras ekonominis poveikis ES BVP 2018 m. siekė 149 mlrd. EUR ir jis padeda išlaikyti daugiau kaip 2 mln. darbo vietų (7); kadangi 2018 m. jo tiesioginis ekonominis poveikis buvo 685 000 darbo vietų jūroje ir sausumoje; kadangi 40 proc. pasaulio laivyno pagal bendrąją talpą yra kontroliuojama ES;

| B. | kadangi krovinių ir keleivių vežimas jūrų transportu yra pagrindinis ES ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos veiksnys, ypač kalbant apie susisiekimą su periferiniais, salų ir atokiausiais regionais ir jų pasiekiamumą; kadangi, atsižvelgiant į tai, ES turėtų investuoti į jūrų sektoriaus konkurencingumą ir jo pajėgumą užtikrinti, kad tvari pertvarka taptų realybe; |
| --- | --- |

B.

kadangi krovinių ir keleivių vežimas jūrų transportu yra pagrindinis ES ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos veiksnys, ypač kalbant apie susisiekimą su periferiniais, salų ir atokiausiais regionais ir jų pasiekiamumą; kadangi, atsižvelgiant į tai, ES turėtų investuoti į jūrų sektoriaus konkurencingumą ir jo pajėgumą užtikrinti, kad tvari pertvarka taptų realybe;

| C. | kadangi ES jūrų sektorius taip pat turėtų prisidėti kovojant su biologinės įvairovės nykimu ir aplinkos būklės blogėjimu ir padėti siekti Europos žaliojo kurso ir 2030 m. biologinės įvairovės strategijos tikslų; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES jūrų sektorius taip pat turėtų prisidėti kovojant su biologinės įvairovės nykimu ir aplinkos būklės blogėjimu ir padėti siekti Europos žaliojo kurso ir 2030 m. biologinės įvairovės strategijos tikslų;

| D. | kadangi sveiki vandenynai ir jų ekosistemų išsaugojimas ir atkūrimas yra be galo svarbūs žmonijai, nes vandenynai reguliuoja klimatą, pagamina mažiausiai pusę Žemės atmosferos deguonies, užtikrina biologinę įvairovę, yra pasaulinio apsirūpinimo maistu ir žmonių sveikatos šaltinis, ir sudaro pagrindą ekonominei veiklai, įskaitant žuvininkystę, transportą, prekybą, turizmą, atsinaujinančiąją energiją ir sveikatos produktus, kuri turėtų būti grindžiama tvarumo principu; |
| --- | --- |

D.

kadangi sveiki vandenynai ir jų ekosistemų išsaugojimas ir atkūrimas yra be galo svarbūs žmonijai, nes vandenynai reguliuoja klimatą, pagamina mažiausiai pusę Žemės atmosferos deguonies, užtikrina biologinę įvairovę, yra pasaulinio apsirūpinimo maistu ir žmonių sveikatos šaltinis, ir sudaro pagrindą ekonominei veiklai, įskaitant žuvininkystę, transportą, prekybą, turizmą, atsinaujinančiąją energiją ir sveikatos produktus, kuri turėtų būti grindžiama tvarumo principu;

| E. | kadangi jūrų sektorius yra sektorius, kuris reglamentuojamas tiek ES, tiek tarptautiniu lygmeniu ir kuris vis dar labai priklauso nuo iškastinio kuro; kadangi šiuo metu persvarstoma jūrų transporto išmetamo CO2 kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema, siekiant sumažinti laivybos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ES vandenyse; |
| --- | --- |

E.

kadangi jūrų sektorius yra sektorius, kuris reglamentuojamas tiek ES, tiek tarptautiniu lygmeniu ir kuris vis dar labai priklauso nuo iškastinio kuro; kadangi šiuo metu persvarstoma jūrų transporto išmetamo CO2 kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema, siekiant sumažinti laivybos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ES vandenyse;

| F. | kadangi šiame sektoriuje nuolat dedamos pastangos pasiekti išmetamo ŠESD mažinimo tikslus, laikantis esamos reglamentavimo sistemos ir įgyvendinant iki šiol pasiektą technologinę pažangą; |
| --- | --- |

F.

kadangi šiame sektoriuje nuolat dedamos pastangos pasiekti išmetamo ŠESD mažinimo tikslus, laikantis esamos reglamentavimo sistemos ir įgyvendinant iki šiol pasiektą technologinę pažangą;

| G. | kadangi dėl to labai svarbus tinkamas finansavimas norint įgyvendinti šią būtiną pertvarką; kadangi tolesni moksliniai tyrimai ir inovacijos yra labai svarbūs siekiant, kad būtų įgyvendintas netaršus jūrų transportas; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl to labai svarbus tinkamas finansavimas norint įgyvendinti šią būtiną pertvarką; kadangi tolesni moksliniai tyrimai ir inovacijos yra labai svarbūs siekiant, kad būtų įgyvendintas netaršus jūrų transportas;

| H. | kadangi tarptautinis jūrų transportas per metus išmeta apie 940 mln. tonų CO2 ir jam priskiriama apie 2,5 proc. viso pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio (8); kadangi jūrų transportas daro poveikį aplinkai, nes prisideda prie klimato kaitos, ir dėl įvairių taršos šaltinių, ypač dujų šalinimo, uostuose su veikiančiais varikliais stovinčių laivų, balastinio vandens išleidimo, angliavandenilių, sunkiųjų metalų ir cheminių medžiagų bei jūrose pamestų konteinerių, o tai savo ruožtu daro poveikį biologinei įvairovei ir ekosistemoms; kadangi Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) taisyklės dėl SOx kiekio sumažinimo pirmą kartą įsigaliojo 2005 m. pagal Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL konvencija) ir kadangi nuo to laiko SOx išmetimo ribos buvo palaipsniui griežtinamos – didžiausias leistinas sieros kiekis šiuo metu siekia 0,5 proc., o išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose jis yra 0,1 proc.; kadangi šis sprendimas turėtų padėti sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį; kadangi IMO yra pasirengusi 2021 m. susitarti dėl visuotinio reglamento dėl išmetamo juodosios anglies kiekio apribojimo; kadangi jūrų transportas yra efektyviausiai energiją vartojanti transporto rūšis, atsižvelgiant į gabenamų krovinių kiekį ir atitinkamą išmetamųjų teršalų kiekį pagal gabenamų prekių toną ir nuvažiuotus kilometrus; |
| --- | --- |

H.

kadangi tarptautinis jūrų transportas per metus išmeta apie 940 mln. tonų CO2 ir jam priskiriama apie 2,5 proc. viso pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio (8); kadangi jūrų transportas daro poveikį aplinkai, nes prisideda prie klimato kaitos, ir dėl įvairių taršos šaltinių, ypač dujų šalinimo, uostuose su veikiančiais varikliais stovinčių laivų, balastinio vandens išleidimo, angliavandenilių, sunkiųjų metalų ir cheminių medžiagų bei jūrose pamestų konteinerių, o tai savo ruožtu daro poveikį biologinei įvairovei ir ekosistemoms; kadangi Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) taisyklės dėl SOx kiekio sumažinimo pirmą kartą įsigaliojo 2005 m. pagal Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL konvencija) ir kadangi nuo to laiko SOx išmetimo ribos buvo palaipsniui griežtinamos – didžiausias leistinas sieros kiekis šiuo metu siekia 0,5 proc., o išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose jis yra 0,1 proc.; kadangi šis sprendimas turėtų padėti sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį; kadangi IMO yra pasirengusi 2021 m. susitarti dėl visuotinio reglamento dėl išmetamo juodosios anglies kiekio apribojimo; kadangi jūrų transportas yra efektyviausiai energiją vartojanti transporto rūšis, atsižvelgiant į gabenamų krovinių kiekį ir atitinkamą išmetamųjų teršalų kiekį pagal gabenamų prekių toną ir nuvažiuotus kilometrus;

| I. | kadangi, jei klimato kaitos švelninimo priemonės nebus greitai įdiegtos, tarptautinio jūrų transporto išmetamų teršalų kiekis galėtų padidėti nuo maždaug 90 proc. 2008 m. išmetamųjų teršalų kiekio 2018 m. iki 90–130 proc. 2008 m. išmetamųjų teršalų kiekio iki 2050 m. (9), o tai neleistų pakankamai prisidėti siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų; |
| --- | --- |

I.

kadangi, jei klimato kaitos švelninimo priemonės nebus greitai įdiegtos, tarptautinio jūrų transporto išmetamų teršalų kiekis galėtų padidėti nuo maždaug 90 proc. 2008 m. išmetamųjų teršalų kiekio 2018 m. iki 90–130 proc. 2008 m. išmetamųjų teršalų kiekio iki 2050 m. (9), o tai neleistų pakankamai prisidėti siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų;

| J. | kadangi būtina riboti ir šalinti visus jūrų sektoriaus išmetamus teršalus, kurie kenkia oro kokybei ir piliečių sveikatai, atlikus atitinkamų teisės aktų poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi būtina riboti ir šalinti visus jūrų sektoriaus išmetamus teršalus, kurie kenkia oro kokybei ir piliečių sveikatai, atlikus atitinkamų teisės aktų poveikio vertinimą;

| K. | kadangi ES turėtų ginti aukšto lygio užmojus sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį jūrose tiek tarptautiniu, tiek ES lygmeniu; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES turėtų ginti aukšto lygio užmojus sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį jūrose tiek tarptautiniu, tiek ES lygmeniu;

| L. | kadangi švarios technologijos ir sprendimai turėtų būti pritaikyti skirtingiems laivų tipams ir laivyno segmentams; kadangi moksliniai tyrimai ir investicijos bei tinkama parama yra labai svarbūs siekiant užtikrinti novatoriškus sprendimus ir tvarią jūrų sektoriaus pertvarką; |
| --- | --- |

L.

kadangi švarios technologijos ir sprendimai turėtų būti pritaikyti skirtingiems laivų tipams ir laivyno segmentams; kadangi moksliniai tyrimai ir investicijos bei tinkama parama yra labai svarbūs siekiant užtikrinti novatoriškus sprendimus ir tvarią jūrų sektoriaus pertvarką;

| M. | kadangi viešojo ir privačiojo sektorių investicijos, susijusios su jūrų sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, turi būti grindžiamos 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/852 (10) dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo ir pagrindiniais teisingos pertvarkos principais, be kita ko, kokybiškų darbo vietų kūrimu, perkvalifikavimo ir perkėlimo garantijomis ir struktūrinėmis sveikatos bei saugos priemonėmis, skirtomis visiems darbuotojams, ypač daug dėmesio skiriant moterų ir jaunų darbuotojų galimybėms, siekiant įvairinti jūrų sektoriaus darbo jėgą; kadangi tinkamas jūrininkų mokymas ir deramos darbo sąlygos yra labai svarbūs siekiant, be kita ko, užkirsti kelią incidentams, įskaitant ekologinius įvykius; |
| --- | --- |

M.

kadangi viešojo ir privačiojo sektorių investicijos, susijusios su jūrų sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, turi būti grindžiamos 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/852 (10) dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo ir pagrindiniais teisingos pertvarkos principais, be kita ko, kokybiškų darbo vietų kūrimu, perkvalifikavimo ir perkėlimo garantijomis ir struktūrinėmis sveikatos bei saugos priemonėmis, skirtomis visiems darbuotojams, ypač daug dėmesio skiriant moterų ir jaunų darbuotojų galimybėms, siekiant įvairinti jūrų sektoriaus darbo jėgą; kadangi tinkamas jūrininkų mokymas ir deramos darbo sąlygos yra labai svarbūs siekiant, be kita ko, užkirsti kelią incidentams, įskaitant ekologinius įvykius;

| N. | kadangi Komisija šiuo metu rengia poveikio vertinimą dėl jūrų transporto integravimo į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS); |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisija šiuo metu rengia poveikio vertinimą dėl jūrų transporto integravimo į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS);

| O. | kadangi norint pasiekti Žaliojo kurso tikslus, reikia iki 2050 m. pereiti prie neutralaus poveikio klimatui jūrų transporto sektoriaus; |
| --- | --- |

O.

kadangi norint pasiekti Žaliojo kurso tikslus, reikia iki 2050 m. pereiti prie neutralaus poveikio klimatui jūrų transporto sektoriaus;

Švarios energijos paskatų mechanizmai

| 1. | apgailestauja, kad Europos rinkoje iškraipoma konkurencija tarp iškastinio kuro, kuriam taikoma palankesnė apmokestinimo tvarka, ir alternatyvaus švaraus kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių; ragina Komisiją ištaisyti šią padėtį ir pasiūlyti atkurti sąžiningos konkurencijos taisykles, jūrų transportui taikant principą „teršėjas moka“ ir remiant bei toliau skatinant – be kita ko, taikant mokesčių lengvatas – naudoti kitas nei sunkieji naftos produktai alternatyvas, nes tai gerokai sumažintų poveikį klimatui ir aplinkai jūrų sektoriuje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta mazuto naudojimo poveikį; pabrėžia, kad reikia veiksmingai spręsti su laivų išmetamais kuro teršalais susijusią problemą ir laipsniškai atsisakyti naudoti mazutą laivyboje ne tik kaip degalus, bet ir kaip jūrinio kuro sudedamąją dalį; pabrėžia poreikį laikytis technologinio neutralumo principo, jei tai suderinama su ES aplinkos apsaugos tikslais; pažymi, kad jūrų transportui daro poveikį tai, kad trūksta tinkamų ES lygmeniu suderintų atliekų nelaikymo atliekomis kriterijų; pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimui ir išsaugoti Europos jūrų transporto sektoriaus konkurencingumą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad jūrų sektorius turėtų prisidėti prie Sąjungos pastangų mažinti išmetamą ŠESD kiekį, kartu užtikrinant sektoriaus konkurencingumą; pabrėžia, kad reikia pasinaudoti visomis lengvai pritaikomomis jūrų transporto išmetamų teršalų mažinimo galimybėmis ir į jas investuoti, įskaitant pereinamojo laikotarpio technologijas kaip alternatyvas mazutui, tuo pat metu ieškant ilgalaikių netaršių alternatyvų ir jas finansuojant; pripažįsta pereinamojo laikotarpio technologijų, pvz., SGD ir SGD infrastruktūros, svarbą laipsniškai pereinant prie netaršių alternatyvų jūrų sektoriuje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena ES įsipareigojimą ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui laikantis Paryžiaus susitarimo; šiuo atžvilgiu pabrėžia vadovaujamą ES vaidmenį ir būtinybę derėtis dėl jūrų transporto sektoriaus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo taip pat ir tarptautiniu lygmeniu IMO sistemoje, atsižvelgiant į tarptautinį ir konkurencinį jūrų transporto sektoriaus aspektą; pakartoja ankstesnes Parlamento pozicijas dėl jūrų transporto sektoriaus įtraukimo į ES ATLPS (11), įskaitant dėl poveikio vertinimo atnaujinimo (12); |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į 2018 m. priimtą IMO pradinę laivų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo strategiją ir būsimą jos peržiūrą, pasinaudoti savo įtaka IMO siekiant užtikrinti, kad ji priimtų konkrečias priemones, kuriomis būtų nustatytas plataus užmojo ir realus planas siekiant pereiti prie visiškai netaršios laivybos, kuri atitiktų Paryžiaus susitarimo temperatūros tikslą, taip prisidedant prie vienodų tarptautinių sąlygų užtikrinimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją pagal iniciatyvą „FuelEU Maritime“ (13) spręsti ne tik kuro taršos anglies dioksidu intensyvumo, bet ir techninių ir veiklos priemonių, kurios pagerintų laivų ir jų eksploatavimo efektyvumą, klausimus; primena, kad persvarstant Reglamentą (ES) 2015/757 Parlamentas paragino laivybos bendroves pasiekti tikslą iki 2030 m. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį 40 proc., imant visų laivų, už kuriuos jos yra atsakingos, vidurkį, palyginti su to paties dydžio ir tipo laivų kategorijos vidutiniais veiklos rodikliais; priduria, kad į iniciatyvą taip pat turėtų būti įtrauktas gyvavimo ciklo metodas, apimantis visą išmetamą ŠESD kiekį; pabrėžia, kad alternatyvieji degalai, kurių gyvavimo ciklas neatitinka RED II nurodytos - 70 proc. ribinės vertės, neturėtų būti laikomi atitinkančiais reikalavimus; |
| --- | --- |

6.

Uostai ir krovinių vežimas

| 7. | primena, kad reikia skatinti visų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, taip pat uostų, laivybos sektoriaus atstovų ir degalų bei energijos tiekėjų keitimąsi geriausia patirtimi siekiant sukurti bendrą uostų ir pakrančių zonų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo politikos sistemą; ragina uostų administravimo įstaigas diegti tvaraus valdymo metodus ir sertifikuoti juos taikant metodiką, kuri apima uosto paslaugų gyvavimo ciklo analizę, pvz., pateikiamą aplinkosauginėje gaminio deklaracijoje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad užjūrio teritorijos, įskaitant atokiausius regionus ir užjūrio šalis bei teritorijas, ir juose esantys uostai yra nepaprastai svarbūs Europos suverenitetui ir Europos bei tarptautinei jūrų prekybai, atsižvelgiant į jų strateginę padėtį; pabrėžia, kad investicijų į šiuos uostus veiksniai yra labai įvairūs, pradedant nuo jų klasikinio vaidmens priimant laivus (pakraunant, iškraunant, sandėliuojant ir gabenant krovinius) iki daugiarūšio transporto jungčių užtikrinimo, su energija susijusios infrastruktūros kūrimo, atsparumo klimato kaitai stiprinimo ir bendro laivų žalinimo bei skaitmeninimo; ragina toliau investuoti į užjūrio teritorijose esančius uostus, kad jie taptų strateginiais daugiarūšio vežimo, energijos gamybos, kaupimo ir paskirstymo bei turizmo branduoliais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į tarpvalstybinį jūrų uostų aspektą; pabrėžia uostų, priklausančių visų rūšių transporto, energetikos, pramonės ir mėlynosios ekonomikos grupėms, vaidmenį; pripažįsta aktyvesnį uostų bendradarbiavimą ir telkimą į grupes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į teigiamą Europos jūrų sektoriaus branduolio vaidmenį ir teigiamus pokyčius tarptautiniu mastu remiant inovacijas ir mažinant laivybos sektoriuje išmetamų teršalų kiekį, ir ragina Komisiją ir valstybes nares remti iniciatyvas, kuriomis prisidedama prie šių teigiamų pokyčių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją teisės aktais remti nulinės prišvartuotų laivų taršos (išmetamo ŠESD ir oro teršalų kiekio) tikslą ir skatinti kurti ir diegti švaraus daugiarūšio vežimo sprendimus uostuose, remiant koridoriaus naudojimu grindžiamą požiūrį; ragina Komisiją visų pirma skubiai imtis veiksmų siekiant reguliuoti taršiausių laivų patekimą į ES uostus, remiantis Direktyvos dėl uosto valstybės kontrolės sistema (14), ir skatinti bei remti elektros energijos tiekimą sausumoje naudojant švarią elektros energiją ar kitas energiją taupančias technologijas, kurios daro didelį poveikį išmetamo ŠESD ir oro teršalų kiekio mažinimui; apgailestauja dėl to, kad buvo atidėtas Direktyvos 2014/94/ES persvarstymas; primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pasiūlyti persvarstyti Direktyvą 2014/94/ES siekiant numatyti paskatas tiek valstybėms narėms, tiek uostams plėtoti reikiamos infrastruktūros diegimą; ragina Komisiją taip pat pasiūlyti persvarstyti Direktyvą 2003/96/EB (15); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją parengti nulinės taršos uostų strategiją ir remti principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas iniciatyvas, įskaitant priemones, kuriomis skatinama žiedinės ekonomikos srityje besispecializuojančių uosto pramonės šakų plėtra, visų pirma geriau panaudojant surenkamas ir uostuose tvarkomas laivų atliekas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją kaip tvarią alternatyvą krovinių ir keleivių vežimui kelių ir oro transportu pagal Žaliąjį kursą skatinti perėjimą prie trumpųjų nuotolių jūrų transporto taip pat kaip ir geležinkelių ir vidaus vandenų transporto; pabrėžia, kad trumpųjų nuotolių laivybai tenka svarbus vaidmuo siekiant perėjimo prie kitų transporto rūšių tikslų, kad būtų sumažintos transporto spūstys ir išmetamųjų teršalų kiekis ir žengtas žingsnis kuriant netaršią transporto rūšį; pabrėžia, kad todėl svarbu pradėti įgyvendinti ES laivyno atnaujinimo ir modifikavimo strategiją, siekiant skatinti jo žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir didinti Europos jūrų technologijų sektoriaus konkurencingumą; šiuo tikslu primena, kad būtina turėti infrastruktūros tinklą, galintį užtikrinti šį įvairiarūšį pajėgumą, t. y. vykdyti investicijų į TEN-T tinklą įsipareigojimus pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP); |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad skatinant nenutrūkstamas daugiarūšio transporto jungtis tarp uostų ir TEN-T tinklo, taip pat gerinant įvairių transporto rūšių sąveiką, būtų pašalintos kliūtys ir sumažintos spūstys; pabrėžia, kokie svarbūs jūrų ir vidaus vandenų uostai kaip TEN-T tinklo strateginiai ir daugiarūšio vežimo mazgai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | be to, ragina parengti aiškią strategiją, kaip skatinti krovinių vežimą ro-ro laivais, taip mažinant sunkiųjų transporto priemonių skaičių keliuose; ragina Komisiją imtis konkretesnių veiksmų siekiant suderinti savo jūrų politiką su tikslu vengti ilgai trunkančio ir aplinkai kenksmingo paskirstymo keliais transporto visame žemyne, skatinant trumpesnius pristatymo maršrutus į galutinės paskirties rinkas per mažesnius uostus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją atgaivinti jūrų greitkelių, kaip neatsiejamos TEN-T tinklo dalies, koncepciją, nes tai labai svarbu siekiant sudaryti palankesnes sąlygas trumpųjų nuotolių jūrų jungtims ir paslaugoms, kaip tvarioms alternatyvoms sausumos transportui, taip pat palengvinti jūrų uostų bendradarbiavimą ir jų susisiekimą su toliau nuo pakrantės esančiais rajonais, supaprastinant prieigos kriterijus, visų pirma skatinant jungtis tarp pagrindiniam tinklui nepriklausančių uostų, teikiant didelę finansinę paramą jūrų transporto jungtims, kaip alternatyvai sausumos transportui, ir užtikrinant jų prijungimą prie geležinkelių tinklų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad tvarus Europos jūrų transporto sektorius ir perspektyvi infrastruktūra, įskaitant TEN-T tinklą ir jo tolesnę plėtrą, itin svarbūs norint pasiekti neutralaus poveikio klimatui ekonomiką; pabrėžia, kad siekiant padidinti vandens krovininio transporto procentinę dalį, kaip numatyta Europos žaliajame kurse, reikalingas konkretus ES investicijų planas ir konkrečios ES lygmens priemonės; |
| --- | --- |

17.

Išmetamųjų teršalų kontrolės rajonai ir IMO

| 18. | pabrėžia, kad dėl iškilusio pavojaus sveikatai ir aplinkai reikia skubiai sukurti sieros išmetimo kontrolės rajoną (SECA), apimantį visas Viduržemio jūros valstybes; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai remti, kad pasiūlymas dėl tokio rajono būtų pateiktas IMO iki 2022 m.; primygtinai ragina valstybes nares taip pat remti principą dėl greito azoto oksidų išmetimo kontrolės rajono (NECA) patvirtinimo, siekiant sumažinti išmetamą azoto kiekį Viduržemio jūros regione; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją numatyti išplėsti šiuos išmetamųjų teršalų kontrolės rajonus taip, kad jie apimtų visas Sąjungos jūras, siekiant vienodai sumažinti didžiausio leidžiamo laivų išmetamo NOx ir SOx kiekio ribą; pabrėžia, kad bendro išmetamo sieros oksido ir azoto oksido kiekio mažinimas turi tiesioginį poveikį kietųjų dalelių (KD10 ir KD2,5) išmetimo mažinimui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad ES turėtų rodyti pavyzdį priimdama plataus užmojo teisinius reikalavimus dėl švaraus jūrų transporto, kartu remdama ir skatindama priemones, kurios būtų bent tokio pat plataus užmojo, tarptautiniuose forumuose, pvz., IMO, kad būtų sudarytos sąlygos jūrų transportui visame pasaulyje palaipsniui nutraukti ŠESD išmetimą, laikantis Paryžiaus susitarimo; |
| --- | --- |

20.

Laivai ir varymo sistemos

| 21. | ragina Komisiją, laivų savininkus ir laivų operatorius užtikrinti, kad būtų įgyvendintos visos turimos veiklos ir techninės priemonės, siekiant efektyvaus energijos vartojimo, konkrečiai greičio optimizavimo, įskaitant, kai tinkama, lėtą plaukimą, inovacijas hidrodinamikos srityje, navigacinių maršrutų optimizavimą, naujų varymo būdų diegimą, pvz., pagalbinių vėjo technologijų, laivų optimizavimo ir geresnio jūrų logistikos grandinės optimizavimo priemones; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad jūrų sektoriuje laivo savininkas ne visada yra tas pats asmuo ar subjektas, kuris yra laivo verslinės veiklos vykdytojas; todėl mano, kad principas „teršėjas moka“ turėtų būti taikomas šaliai, kuri yra atsakinga už laivo verslinės veiklos vykdymą, t. y. komerciniam subjektui, kuris moka už laivo sunaudojamus degalus, pvz., laivo savininkui, valdytojui, laikinam laivo frachtuotojui arba laivo be įgulos frachtuotojui, ir jis turėtų būti laikomas už tai atsakingu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad jūrų sektoriaus, uostų ir laivų skaitmeninimas ir automatizavimas turi didelį potencialą prisidėti prie sektoriaus išmetamų teršalų kiekio mažinimo ir atlieka svarbų vaidmenį mažinant sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, laikantis Žaliojo kurso užmojų, visų pirma aktyviau keičiantis naujausiais ir patikrintais duomenimis, kurie gali būti naudojami atliekant technines operacijas ir techninę priežiūrą, pavyzdžiui, siekiant numatyti ekonomiškiausią būdą eksploatuoti laivą tam tikru maršrutu ir optimizuoti įplaukimo į uostus laiką, nes tai padeda sutrumpinti laivų laukimo uostuose laiką, taigi ir sumažinti išmetamą teršalų kiekį; pabrėžia, kad skaitmeninimas turi būti naudojamas kaip priemonė siekiant stiprinti sektoriaus suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir taip padidinti laivų energijos vartojimo efektyvumą, kad jie galėtų atitikti išmetamųjų teršalų kontrolės standartus, ir palengvinti rizikos aplinkai valdymą; ragina imtis veiksmų ir investuoti į skaitmeninimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, visų pirma siekiant plėtoti ir suderinti tarpvalstybinį Laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemų (VTMIS) diegimą; pažymi, kad laivybos pramonėje didėjant skaitmeninimui ir automatizavimui, pasikeis individualiam darbui keliami reikalavimai ir reikalingi įgūdžiai; pabrėžia, kad šie skirtingi įgūdžiai ir žinios, ypač susiję su informacinėmis technologijomis, bus reikalingi jūrininkams, kad būtų užtikrinta laivų sauga ir veiklos efektyvumas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina 2020 m. sausio 1 d. IMO nustatytą naują 0,5 proc. sieros kiekio kure ribą ir pabrėžia, kad negalima leisti, kad dėl to oro tarša būtų perkelta į vandenį; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares, laikantis Direktyvos (ES) 2019/883 (16), dirbti IMO lygmeniu, kad būtų visapusiškai įvertintas nuotekų iš atvirojo ciklo plautuvų ir kitų krovinių likučių išmetimo į jūrą poveikis aplinkai, ir užtikrinti, kad jie būtų tinkamai surinkti ir apdoroti uosto priėmimo įrenginiuose; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina valstybes nares pagal Direktyvą 2000/60/EB (17) nustatyti draudimą savo teritoriniuose vandenyse išleisti į jūrą nuotekas iš atvirojo ciklo plautuvų ir tam tikrus krovinių likučius; pabrėžia, kad nuo pat pradžių pirmenybė turėtų būti teikiama tvariems sprendimams, grindžiamiems gyvavimo ciklo analize; pažymi, kad atvirojo ciklo plautuvų paskirtis – spręsti oro taršos problemą, ir kad į juos buvo investuota; pažymi, kad atvirojo ciklo plautuvų naudojimas daro poveikį aplinkai, ir palankiai vertina tai, kad IMO šiuo metu tiria jų ilgalaikį poveikį; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją, remiantis poveikio vertinimu, įgyvendinti laipsnišką atvirojo ciklo plautuvų naudojimo nutraukimą, kad būtų laikomasi išmetamųjų teršalų ribinių verčių pagal IMO sistemą ir MARPOL konvenciją; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją į būsimą iniciatyvą „FuelEU Maritime“ įtraukti alternatyvias varymo sistemas, įskaitant grindžiamas vėjo ir saulės energija; ragina įvertinti dabartines krovininio burinio jūrų transporto iniciatyvas ir projektus ir užtikrinti, kad transportui naudojamos varymo sistemos atitiktų reikalavimus ES finansavimui gauti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją nustatyti priemones ir skirti reikiamą finansavimą, kad Europos laivų statykloms būtų suteikta galimybė papildomai investuoti į tvarią, socialinę ir skaitmenizuotą laivų statybos ir laivų remonto pramonę, kuri yra strategiškai svarbi kuriant darbo vietas, taip remiant perėjimą prie žiedinės ekonomikos modelio, pagal kurį atsižvelgiama į visą laivų gyvavimo ciklą; pabrėžia, kad svarbu ES remti ir plėtoti tvarius laivų statybos ir išmontavimo sprendimus, laikantis naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano; todėl pabrėžia, kad laivų statyklos turėtų atlikti išsamų savo vertės grandinių patikrinimą ES ir už jos ribų, laikydamosi EBPO ir JT standartų, kad būtų išvengta neigiamo poveikio aplinkai išmontuojant laivus; |
| --- | --- |

26.

ES finansavimas

| 27. | ragina Komisiją pagal savo ES finansavimo programas, visų pirma pagal programas „Europos horizontas“ ir „InvestEU“, remti švarių technologijų ir kuro mokslinius tyrimus ir diegimą; atkreipia dėmesį į galimybes, kurias teikia elektros energija, pagaminta iš papildomų atsinaujinančiųjų išteklių, įskaitant žaliąjį vandenilį, amoniaką ir vėjinio varymo sistemas; šiuo atžvilgiu pabrėžia su perėjimu prie švaraus alternatyvaus kuro susijusias finansines pasekmes tiek laivybos pramonei, tiek sausumoje esančiai kuro tiekimo grandinei ir uostams; mano, kad uostai yra natūralūs švaraus alternatyvaus kuro gamybos, sandėliavimo, paskirstymo ir transportavimo centrai; ragina programoje „Europos horizontas“ atnaujinti kvietimus teikti pasiūlymus dėl žaliojo kurso projektų, kuriuos Komisija paskelbė pagal programą „Horizontas 2020“, visų pirma siekiant žalinti jūrų sektorių ir remti mokslinius tyrimus ir inovacijas bei diegti alternatyvius sprendimus sunkiesiems naftos produktams, kurie labai sumažintų poveikį klimatui ir aplinkai jūrų sektoriuje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją nustatyti, kad projektai, kuriais siekiama mažinti jūrų transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro ir išmetamą teršalų kiekį, įskaitant būtiną uostų infrastruktūrą ir įrenginius, būtų tinkami finansuoti pagal sanglaudos politiką, Europos struktūrinius ir investicijų fondus, EITP ir Žaliąjį kursą, taip pat skirti lėšų ir numatyti paskatas siekiant remti jūrų sektorių pereinant prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos, atsižvelgiant į pertvarkos socialinį aspektą; pabrėžia, kad svarbu sukurti įvairių ES finansavimo sprendimų sąveiką ir papildomumą, nesukeliant nereikalingos administracinės naštos, nes tai atgrasytų nuo privačiojo sektoriaus investicijų ir dėl to sulėtėtų technologinė pažanga bei išlaidų veiksmingumo gerinimas; ragina Komisiją, įgyvendinant Europos pramonės atgaivinimo planą, ES teritorijoje skatinti ir vykdyti investicijas į žaliąją Europos jūrų pramonę ir imtis lyderės vaidmens kuriant naujus ekologiškai projektuojamus laivus, atnaujinant ir modernizuojant esamus laivus bei juos išmontuojant; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad bet kokia reali pertvarka siekiant nulinio išmetamųjų teršalų tikslo turi būti grindžiama sektoriaus suinteresuotųjų subjektų įtraukimu ir dalyvavimu bei ES parama, išreikšta tinkamu biudžetu ir dialogu, lankstumu ir stropumu skatinant būtinas reguliavimo reformas; pažymi, kad šios sąlygos yra būtinos siekiant skatinti į tvarumą orientuotą strateginį bendradarbiavimą, pasitelkiant tokias priemones kaip bendro programavimo partnerystė „jūrų transporto be išmetamųjų teršalų“ klausimais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena, kad priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir perėjimo prie kitų transporto rūšių tikslai turėtų būti remiami pagal EITP, kuriai turėtų būti skiriama daugiau biudžeto išteklių; |
| --- | --- |

30.

| 31. | todėl apgailestauja dėl Tarybos sprendimo sumažinti biudžeto asignavimus į ateitį orientuotoms programoms, pvz., EITP, programai „InvestEU“ ir programai „Europos horizontas“; pažymi, kad plataus užmojo ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo darbotvarkė turi būti paremta atitinkamu finansavimu ir finansavimo priemonėmis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena, kad Europos investicijų bankas (EIB) teikia paramą patrauklioms kapitalo paskoloms; tačiau mano, kad turėtų būti sumažinta nedidelio masto projektų finansavimo riba; todėl pažymi, kad programoje „Green Shipping Guarantee“, kuria siekiama sparčiau įgyvendinti Europos laivybos bendrovių investicijas į žalesnes technologijas, taip pat turėtų būti numatyta parama mažesnio masto sandoriams, įskaitant lankstesnes paskolų teikimo sąlygas; be to, mano, kad EIB turėtų teikti finansavimą laivų statytojams tiek prieš pristatymą, tiek po pristatymo, nes tai gerokai padidintų projektų įgyvendinimą ir perspektyvumą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad perėjimas prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir švarios energijos paskatų mechanizmų jūrų transporto sektoriuje skatinimas turėtų apimti darbuotojų perkvalifikavimo ir mokymo poreikį; primena, kad šiuo klausimu turėtų būti numatytas ES ir valstybių narių finansavimas; ragina Komisiją sukurti ES tinklą, kuriame būtų galima keistis gerąja patirtimi, kaip pritaikyti darbo jėgą prie naujų sektoriaus poreikių; |
| --- | --- |

33.

| 34. | remia Komisijos atliekamą valstybės pagalbos gairių peržiūrą visuose atitinkamuose sektoriuose, įskaitant transportą ir ypač jūrų transportą, kad būtų pasiekti Europos žaliojo kurso tikslai taikant teisingos pertvarkos principą ir leidžiant nacionalinėms vyriausybėms tiesiogiai remti investicijas į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir švarią energiją; ragina Komisiją išnagrinėti, ar taikant dabartines mokesčių lengvatas nesudaromos nesąžiningos konkurencijos tarp sektorių sąlygos; primygtinai ragina Komisiją suteikti aiškumo dėl valstybės pagalbos tvarios laivybos projektams; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į COVID-19 pandemijos padarinius vandens transporto sektoriui, ypač kolektyviniam keleiviniam transportui; ragina valstybes nares į savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus įtraukti vandens transporto sektorių kaip prioritetą, siekiant užtikrinti, kad jame būtų galima visapusiškai naudotis ištekliais, skiriamais pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę; be to, prašo Komisijos parengti pažangių investicijų iniciatyvas siekiant tvaraus ir atsparaus sektoriaus gaivinimo; |
| --- | --- |

35.

Stebėsena ir įgyvendinimas

| 36. | ragina Komisiją užtikrinti tinkamą skaidrumą ir galimybę gauti informaciją apie laivų poveikį aplinkai ir energinį naudingumą ir, atsižvelgiant į IMO lygmeniu vykdomus veiksmus, įvertinti galimybę sukurti Europos ženklinimo sistemą, kuria turėtų būti siekiama veiksmingai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir teikti pagalbą sektoriui, suteikiant geresnes galimybes gauti finansavimą, paskolas ir garantijas, pagrįstas jo išmetamu teršalų kiekiu, pagerinti išmetamųjų teršalų stebėseną, kurti naudą skatinant uosto administravimo įstaigas diferencijuoti uosto infrastruktūros mokesčius ir didinti sektoriaus patrauklumą; be to, pabrėžia, kad reikia toliau skatinti, plėtoti ir įgyvendinti „žaliojo laivo“ sistemą, pagal kurią turėtų būti atsižvelgiama į išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą, atliekų tvarkymą ir poveikį aplinkai, visų pirma dalijantis patirtimi ir žiniomis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2021 m. pabaigos pasiūlyti persvarstyti Direktyvą dėl uosto valstybės kontrolės, kaip numatyta Komisijos 2021 m. darbo programoje, kad būtų galima vykdyti veiksmingesnę ir visapusiškesnę laivų kontrolę ir taikyti supaprastintas procedūras, įskaitant paskatas laikytis aplinkos apsaugos, socialinių, visuomenės sveikatos ir darbo teisės standartų, užtikrinti saugą laivuose, įplaukiančiuose į ES uostus, tiek jūrininkams, tiek dokų darbuotojams, taip pat galimybes taikyti veiksmingas proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas, atsižvelgiant į aplinkos, visuomenės sveikatos, mokesčių ir socialinę teisę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su TDO, stiprinti trečiųjų šalių gebėjimus tikrinimų ir vykdymo užtikrinimo srityje ir pradėti kampanijas su socialiniais partneriais, siekiant geriau informuoti apie teises ir pareigas pagal Konvenciją dėl darbo jūrų laivyboje; ragina Komisiją skatinti TDO sukurti duomenų bazę, kurioje būtų pateikti tikrinimų rezultatai ir jūrininkų skundai, kad jūrininkai ir laivų savininkai galėtų naudotis kompetentingiausiomis įdarbinimo ir mokomosios praktikos tarnybomis, atitinkančiomis Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje reikalavimus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA) ir jos palydovinės sistemos „Safe Sea Net“ potencialą stebėti taršą nafta ir neteisėtą kuro likučių išmetimą į jūrą ir tai, kaip įgyvendinamas Reglamentas (ES) 2015/757; pabrėžia, kad regioninis bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, šioje srityje yra itin svarbus, ypač Viduržemio jūroje; todėl ragina Komisiją stiprinti šalių keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad numatoma partnerystė, Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos, turėtų užtikrinti tinkamas vienodas sąlygas aplinkos ir socialinėje srityse, nesukeliant trikdžių transporto prekybos ryšiams, įskaitant veiksmingus muitinės patikrinimus, kurie neturėtų pakenkti ES laivyno konkurencingumui ir turėtų užtikrinti sklandžias eksporto ir importo operacijas tarp JK ir ES uostų; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0219.

(3)  https://gmn.imo.org/wp-content/uploads/2017/05/GHG3-Executive-Summary-and-Report_web.pdf

(4)  https://safety4sea.com/wp-content/uploads/2020/08/MEPC-75-7-15-Fourth-IMO-GHG-Study-2020-Final-report-Secretariat.pdf

(5)  OL L 307, 2014 10 28, p. 1.

(6)  https://ec.europa.eu/transport/modes/maritime_en

(7)  „Oxford Economics“ (2020): The economic value of the ES shipping industry.

(8)  Trečiasis IMO ŠESD tyrimas.

(9)  Ketvirtasis IMO ŠESD tyrimas.

(10)  OL L 198, 2020 6 22, p. 13.

(11)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0219.

(13)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/757 dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (OL L 123, 2015 5 19, p. 55).

(14)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57).

(15)  2003 m. spalio 27 d. Tarybos Direktyva 2003/96/EB pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p. 51).

(16)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/883 dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/65/ES ir panaikinama Direktyva 2000/59/EB (OL L 151, 2019 6 7, p. 116).

(17)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/20

---

P9_TA(2021)0132

Prieštaravimas įgyvendinimo aktui: didžiausia leidžiamoji tam tikrų medžiagų, įskaitant lufenuroną, liekanų koncentracija

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios aklonifeno, akrinatrino, Bacillus pumilus (QST 2808), chlorantraniliprolo, etirimolio, lufenurono, pentiopirado, pikloramo ir Pseudomonas sp. (padermė DSMZ 13134) liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projekto (D070113/03 – 2021/2590(RPS))

(2021/C 506/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios aklonifeno, akrinatrino, Bacillus pumilus (QST 2808), chlorantraniliprolo, etirimolio, lufenurono, pentiopirado, pikloramo ir Pseudomonas sp. (padermė DSMZ 13134) liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projektą (D070113/03, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios aklonifeno, akrinatrino, Bacillus pumilus (QST 2808), chlorantraniliprolo, etirimolio, lufenurono, pentiopirado, pikloramo ir Pseudomonas sp. (padermė DSMZ 13134) liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projektą (D070113/03,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augaliniame ir gyvūniniame maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (1), ir ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 1 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augaliniame ir gyvūniniame maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (1), ir ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 1 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 4 d. pateiktą Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 4 d. pateiktą Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 15 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2020 m. rugpjūčio 18 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 15 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2020 m. rugpjūčio 18 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 18 d. EFSA priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. sausio 5 d. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 18 d. EFSA priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. sausio 5 d. (4),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 30 d. EFSA patvirtintą mokslinę ataskaitą, kuri paskelbta 2009 m. birželio 22 d. (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 30 d. EFSA patvirtintą mokslinę ataskaitą, kuri paskelbta 2009 m. birželio 22 d. (5),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6), 5a straipsnio 3 dalies b punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6), 5a straipsnio 3 dalies b punktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4 dalies c punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4 dalies c punktą,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi lufenuronas yra benzoil-karbamidinis pesticidas, kuris stabdo chitino gamybą vabzdžiuose ir yra naudojamas kaip pesticidas ir fungicidas; kadangi 2019 m. gruodžio 31 d. baigė galioti Sąjungos leidimas naudoti lufenuroną ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (7) nepateikta paraiška dėl jo pratęsimo; kadangi Sąjungoje nebeleidžiama naudoti lufenurono, tačiau jis yra eksportuojamas kaip žemės ūkio maisto produktų pesticidas; kadangi, remiantis Vokietijos aplinkos apsaugos agentūros tyrimu (8), lufenuronas atitinka patvarių, bioakumuliacinių ir toksiškų medžiagų kriterijus, kurie yra išdėstyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (9) XIII priede; |
| --- | --- |

A.

kadangi lufenuronas yra benzoil-karbamidinis pesticidas, kuris stabdo chitino gamybą vabzdžiuose ir yra naudojamas kaip pesticidas ir fungicidas; kadangi 2019 m. gruodžio 31 d. baigė galioti Sąjungos leidimas naudoti lufenuroną ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (7) nepateikta paraiška dėl jo pratęsimo; kadangi Sąjungoje nebeleidžiama naudoti lufenurono, tačiau jis yra eksportuojamas kaip žemės ūkio maisto produktų pesticidas; kadangi, remiantis Vokietijos aplinkos apsaugos agentūros tyrimu (8), lufenuronas atitinka patvarių, bioakumuliacinių ir toksiškų medžiagų kriterijus, kurie yra išdėstyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (9) XIII priede;

| B. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 2 dalyje atsargumo principas įvardijamas kaip vienas iš pagrindinių Sąjungos principų; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 2 dalyje atsargumo principas įvardijamas kaip vienas iš pagrindinių Sąjungos principų;

| C. | kadangi SESV 168 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV 168 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“;

| D. | kadangi Direktyvoje 2009/128/EB siekiama tausiojo pesticidų naudojimo Sąjungoje sumažinant pesticidų naudojimo keliamus pavojus ir poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai, skatinant alternatyvius metodus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Direktyvoje 2009/128/EB siekiama tausiojo pesticidų naudojimo Sąjungoje sumažinant pesticidų naudojimo keliamus pavojus ir poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai, skatinant alternatyvius metodus;

| E. | kadangi Jungtinių Tautų Stokholmo konvencijoje dėl patvarių organinių teršalų ir 2012 m. patvarių organinių teršalų peržiūros komiteto posėdyje (10) nustatyta didelė tikimybė, kad lufenuronas atitinka visus patvarių organinių teršalų kriterijus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Jungtinių Tautų Stokholmo konvencijoje dėl patvarių organinių teršalų ir 2012 m. patvarių organinių teršalų peržiūros komiteto posėdyje (10) nustatyta didelė tikimybė, kad lufenuronas atitinka visus patvarių organinių teršalų kriterijus;

| F. | kadangi 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikate „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo““ (11) skatinamas „visuotinis perėjimas prie tvarių žemės ūkio maisto produktų sistemų“ ne tik Sąjungos viduje, bet ir už jos ribų, ir siekiama „vertinant leidžiamojo importo nuokrypio paraiškas dėl pesticidų, kurių patvirtinimas ES nebegalioja, atsižvelgti į aplinkosaugos aspektus, laikantis PPO standartų ir įsipareigojimų“; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikate „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo““ (11) skatinamas „visuotinis perėjimas prie tvarių žemės ūkio maisto produktų sistemų“ ne tik Sąjungos viduje, bet ir už jos ribų, ir siekiama „vertinant leidžiamojo importo nuokrypio paraiškas dėl pesticidų, kurių patvirtinimas ES nebegalioja, atsižvelgti į aplinkosaugos aspektus, laikantis PPO standartų ir įsipareigojimų“;

| G. | kadangi po to, kai pateikta leidžiamojo importo nuokrypio paraiška dėl lufenurono, kuris Brazilijoje naudojamas greipfrutams ir cukranendrėms, pateiktas Komisijos reglamento projektas, kuriame nurodyta, kad didesnė didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija (DLK) yra būtina, siekiant išvengti netarifinių prekybos kliūčių tų kultūrų importui; |
| --- | --- |

G.

kadangi po to, kai pateikta leidžiamojo importo nuokrypio paraiška dėl lufenurono, kuris Brazilijoje naudojamas greipfrutams ir cukranendrėms, pateiktas Komisijos reglamento projektas, kuriame nurodyta, kad didesnė didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija (DLK) yra būtina, siekiant išvengti netarifinių prekybos kliūčių tų kultūrų importui;

| H. | kadangi Komisijos reglamento projektas kelia susirūpinimą dėl lufenurono saugumo, vadovaujantis atsargumo principu, atsižvelgiant į trūkstamus duomenis, susijusius su lufenurono poveikiu visuomenės sveikatai ir aplinkai; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisijos reglamento projektas kelia susirūpinimą dėl lufenurono saugumo, vadovaujantis atsargumo principu, atsižvelgiant į trūkstamus duomenis, susijusius su lufenurono poveikiu visuomenės sveikatai ir aplinkai;

| I. | kadangi 2020 m. liepos 15 d. nuomonėje EFSA pažymi, kad: „remiantis Reglamento (EB) Nr. 396/2005 6 straipsniu, Syngenta Crop Protection AG kompetentingai nacionalinei institucijai Portugalijoje (vertinančioji valstybė narė) pateikė leidžiamojo importo nuokrypio paraišką dėl veikliosios medžiagos lufenurono naudojimo įvairioms kultūroms ir gyvūniniams produktams, remiantis tuo, kad Brazilijoje, Čilėje ir Maroke leidžiama naudoti lufenuroną. Vertinančioji valstybė narė, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 396/2005 8 straipsniu, parengė vertinimo ataskaitą, kuri 2019 m. gegužės 24 d. buvo pateikta Europos Komisijai ir perduota Europos maisto saugos tarnybai (EFSA)“; kadangi vertinančioji valstybė narė pasiūlė padidinti didžiausią leidžiamąją lufenurono liekanų koncentraciją (DLK) greipfrutuose (30 kartų) ir cukranendrėse (2 kartus) iš Brazilijos, taip pat padidinti gyvūninių prekių didžiausią leidžiamąją lufenurono liekanų koncentraciją (DLK); |
| --- | --- |

I.

kadangi 2020 m. liepos 15 d. nuomonėje EFSA pažymi, kad: „remiantis Reglamento (EB) Nr. 396/2005 6 straipsniu, Syngenta Crop Protection AG kompetentingai nacionalinei institucijai Portugalijoje (vertinančioji valstybė narė) pateikė leidžiamojo importo nuokrypio paraišką dėl veikliosios medžiagos lufenurono naudojimo įvairioms kultūroms ir gyvūniniams produktams, remiantis tuo, kad Brazilijoje, Čilėje ir Maroke leidžiama naudoti lufenuroną. Vertinančioji valstybė narė, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 396/2005 8 straipsniu, parengė vertinimo ataskaitą, kuri 2019 m. gegužės 24 d. buvo pateikta Europos Komisijai ir perduota Europos maisto saugos tarnybai (EFSA)“; kadangi vertinančioji valstybė narė pasiūlė padidinti didžiausią leidžiamąją lufenurono liekanų koncentraciją (DLK) greipfrutuose (30 kartų) ir cukranendrėse (2 kartus) iš Brazilijos, taip pat padidinti gyvūninių prekių didžiausią leidžiamąją lufenurono liekanų koncentraciją (DLK);

| J. | kadangi savo 2020 m. liepos 15 d. nuomonėje EFSA pateiktose išvadose nurodyta, kad didžiausios leidžiamosios lufenurono liekanų koncentracijos (DLK) didinimas yra pagrįstas tik poreikiu laikytis norminių verčių Brazilijoje, ir į jas neįtrauktas joks argumentas dėl lufenurono ilgalaikio kaupiamojo poveikio reprodukciniam toksiškumui, neurotoksiško poveikio vystymuisi ir jo imunotoksiniam potencialui jį prarijus; |
| --- | --- |

J.

kadangi savo 2020 m. liepos 15 d. nuomonėje EFSA pateiktose išvadose nurodyta, kad didžiausios leidžiamosios lufenurono liekanų koncentracijos (DLK) didinimas yra pagrįstas tik poreikiu laikytis norminių verčių Brazilijoje, ir į jas neįtrauktas joks argumentas dėl lufenurono ilgalaikio kaupiamojo poveikio reprodukciniam toksiškumui, neurotoksiško poveikio vystymuisi ir jo imunotoksiniam potencialui jį prarijus;

| 1. | prieštarauja Komisijos reglamento projekto priėmimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad šis Komisijos reglamento projektas nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 396/2005 tikslu ir turiniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad Komisijos reglamento projektu viršijami Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nustatyti įgyvendinimo įgaliojimai; pažymi, kad Reglamento 5 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad reikėtų nustatyti žemiausią realiai įmanomą kiekvieno pesticido DLK ribą siekiant apsaugoti pažeidžiamas grupes, pavyzdžiui, vaikus ir dar negimusius kūdikius; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad remiantis Komisijos reglamentu, dabartinė lufenurono DLK padidėtų nuo 0,01 mg/kg iki 0,30 mg/kg greipfrutuose ir nuo 0,01 mg/kg iki 0,02 mg/kg cukranendrėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad naujausioje mokslinėje ataskaitoje pateikta išvada, kad lufenuronas gali sukelti teratogeninį poveikį ir histopatologinių pokyčių žiurkių kepenims ir inkstams, ir tai rodo, kad galėtų būti keliamas pavojus besilaukiančioms moterims ir jų dar negimusiems vaikams (12); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad insekticidų poveikis sukelia biocheminių pokyčių, įskaitant oksidacinį stresą, ir kad cheminių teršalų poveikis motinų aplinkai neseniai nurodytas kaip antra pagal svarbą kūdikių mirtingumo priežastis besivystančiose šalyse (13); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja, kad pesticidų poveikis kelioms kartoms yra nepakankamai tyrinėjamas ir kad pesticidų poveikis žmonėms nėštumo laikotarpiu yra retai tyrinėjamas; pabrėžia, kad esama vis daugiau įrodymų dėl pakartotinio poveikio vaidmens gyvenimo pradžioje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigia, kad lufenurono DLK turėtų išlikti žemiausio lygio; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad sprendimas padidinti lufenurono DLK negali būti pagrįstas, nes turima nepakankamai įrodymų, kad pavojus besilaukiančioms moterims ir jų dar negimusiems vaikams bei maisto saugai yra priimtinas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prašo Komisijos atsiimti savo reglamento projektą ir pateikti komitetui naują projektą, laikantis atsargumo principo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OL L 70, 2005 3 16, p. 1.

(2)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

(3)  EFSA pagrįsta nuomonė dėl lufenurono leidžiamojo importo nuokrypio įvairiose augalinėse ir gyvūninėse prekėse, EFSA Journal 2020 m., 18(8):6228, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6228.

(4)  EFSA pagrįsta nuomonė dėl nustatytos didžiausios leidžiamosios lufenurono liekanų koncentracijos peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 12 straipsnį, EFSA Journal 2017 m., 15(1):4652, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4652.

(5)  EFSA mokslinė ataskaita dėl išvadų, susijusių su aktyviosios medžiagos pesticido lufenurono rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros, EFSA Journal 2009 m., 7(6):189, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.189r.

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(7)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(8)  R. Altenburger, U. Gündel, S. Rotter, C. Vogs, M. Faust, T. Backhaus, „Establishment of a concept for comparative risk assessment of plant protection products with special focus on the risks to the environment“, 47 tekstas/, 2017 m., ataskaita Nr. (UBA-FB) 002256/ENG, https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/1410/publikationen/2017-06-07_texte_47-2017_umweltrisiken-pflanzenschutzmittel.pdf.

(9)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(10)  UNEP/POPS/POPRC.8/INF/29.

(11)  COM(2020)0381.

(12)  W. T. Basal, T. Rahman. A. Ahmed, A. A. Mahmoud, A. R. Omar, „Lufenuron induces reproductive toxicity and genotoxic effects in pregnant albino rats and their fetuses“, Mokslinės ataskaitos, 2020 m., 10:19544, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7658361/.

(13)  C. Cremonese, C. Freire, A. Machado De Camargo, J. Silva De Lima, S. Koifman, A. Meyer, „Pesticide consumption, central nervous system and cardiovascular congenital malformations in the South and Southeast region of Brazil“, International Journal of Occupational Medicine and Environmental Health, 2014 m., 27(3), p. 474–86, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/24847732/.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/23

---

P9_TA(2021)0133

Prieštaravimas įgyvendinimo aktui: didžiausia leidžiamoji tam tikrų medžiagų, įskaitant flonikamidą, liekanų koncentracija

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios acekvinocilo, S-metilacibenzolaro, Bacillus subtilis (padermė IAB/BS03), emamektino, flonikamido, flutolanilo, fosetilo, imazamokso ir oksatiapiprolino liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projekto (D063854/04 – 2021/2608(RPS))

(2021/C 506/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios acekvinocilo, S-metilacibenzolaro, Bacillus subtilis (padermė IAB/BS03), emamektino, flonikamido, flutolanilo, fosetilo, imazamokso ir oksatiapiprolino liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projektą (D063854/04, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios acekvinocilo, S-metilacibenzolaro, Bacillus subtilis (padermė IAB/BS03), emamektino, flonikamido, flutolanilo, fosetilo, imazamokso ir oksatiapiprolino liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai, projektą (D063854/04,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (1), ir ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 1 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (1), ir ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 1 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. pateiktą Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. pateiktą Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 27 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2019 m. rugpjūčio 2 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 27 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2019 m. rugpjūčio 2 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 17 d. EFSA priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2018 m. rugsėjo 25 d. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 17 d. EFSA priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2018 m. rugsėjo 25 d. (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 29 d. EFSA priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2018 m. rugsėjo 18 d. (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 29 d. EFSA priimtą pagrįstą nuomonę, kuri paskelbta 2018 m. rugsėjo 18 d. (5),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. EFSA priimtą išvadą, kuri paskelbta 2010 m. gegužės 7 d. (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. EFSA priimtą išvadą, kuri paskelbta 2010 m. gegužės 7 d. (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 5 d. Europos cheminių medžiagų agentūros Rizikos vertinimo komiteto nuomonę (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 5 d. Europos cheminių medžiagų agentūros Rizikos vertinimo komiteto nuomonę (7),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, 5a straipsnio 3 dalies b punktą ir 5a straipsnio 5 dalį (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, 5a straipsnio 3 dalies b punktą ir 5a straipsnio 5 dalį (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4 dalies c punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4 dalies c punktą,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatu „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (9) skatinamas „visuotin[is] perėjim[as] prie tvarių žemės ūkio maisto produktų sistemų, vadovau[jantis] šios strategijos ir darnaus vystymosi tikslais“; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatu „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (9) skatinamas „visuotin[is] perėjim[as] prie tvarių žemės ūkio maisto produktų sistemų, vadovau[jantis] šios strategijos ir darnaus vystymosi tikslais“;

| B. | kadangi flonikamidas yra selektyvus, sisteminis insekticidas, kuris veikia sutrikdydamas vabzdžių maitinimąsi, judėjimą ir kitą elgseną, ir dėl to vabzdžiai nesimaitina, dehidratuoja ir galiausiai žūsta (10); |
| --- | --- |

B.

kadangi flonikamidas yra selektyvus, sisteminis insekticidas, kuris veikia sutrikdydamas vabzdžių maitinimąsi, judėjimą ir kitą elgseną, ir dėl to vabzdžiai nesimaitina, dehidratuoja ir galiausiai žūsta (10);

| C. | kadangi flonikamido, kaip veikliosios medžiagos, patvirtinimo galiojimo laikotarpis buvo pratęstas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2069 (11); |
| --- | --- |

C.

kadangi flonikamido, kaip veikliosios medžiagos, patvirtinimo galiojimo laikotarpis buvo pratęstas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/2069 (11);

| D. | kadangi Europos cheminių medžiagų agentūros Rizikos vertinimo komitetas savo 2013 m. birželio 5 d. nuomonėje (12) praneša apie eksperimentų su žiurkėmis, kuriuos atlikus nustatytas padidėjęs placentos svoris, vėlyvas makšties atsidarymas, sumažėjęs gimdos ir kiaušidžių svoris, sumažėjęs estradiolio ir padidėjęs liuteinizuojančio hormono (LH) kiekis, rezultatus, tačiau mano, kad jie yra nesusiję arba nesvarbūs; kadangi valstybės narės (Danijos) kompetentinga institucija pastebi „aiškų poveikį, lemiantį netaisyklingą triušių vidaus organų vystymąsi ir pasireiškiantį veikiant ne patelei toksiškam kiekiui“ (13); |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos cheminių medžiagų agentūros Rizikos vertinimo komitetas savo 2013 m. birželio 5 d. nuomonėje (12) praneša apie eksperimentų su žiurkėmis, kuriuos atlikus nustatytas padidėjęs placentos svoris, vėlyvas makšties atsidarymas, sumažėjęs gimdos ir kiaušidžių svoris, sumažėjęs estradiolio ir padidėjęs liuteinizuojančio hormono (LH) kiekis, rezultatus, tačiau mano, kad jie yra nesusiję arba nesvarbūs; kadangi valstybės narės (Danijos) kompetentinga institucija pastebi „aiškų poveikį, lemiantį netaisyklingą triušių vidaus organų vystymąsi ir pasireiškiantį veikiant ne patelei toksiškam kiekiui“ (13);

| E. | kadangi 2020 m. gruodžio 14 d. Jungtinių Amerikos Valstijų Aplinkos apsaugos agentūros (angl. Environmental Protection Agency, EPA) Preliminariame sprendime dėl registracijos peržiūros (Nr. 7436) dėl flonikamido nustatyta, kad „neturint aukštesnės pakopos duomenų apie apdulkintojus, negalima atlikti išsamesnio bitėms kylančios rizikos vertinimo“, kad „turimas I pakopos ūminio peroralinio toksiškumo tyrimas netiko kiekybinio naudojimo tikslais, o II ir III pakopų apdulkintojų tyrimų, susijusių su flonikamidu, šiuo metu nėra“ ir kad „reikalavimai, susiję su ūminio peroralinio toksiškumo suaugusioms naminėms bitėms bandymu ir II bei III pakopos duomenimis apie namines bites (t. y. pusiau natūraliomis ir (arba) natūraliomis sąlygomis atliekamais tyrimais), vis dar nevykdomi“ (14); |
| --- | --- |

E.

kadangi 2020 m. gruodžio 14 d. Jungtinių Amerikos Valstijų Aplinkos apsaugos agentūros (angl. Environmental Protection Agency, EPA) Preliminariame sprendime dėl registracijos peržiūros (Nr. 7436) dėl flonikamido nustatyta, kad „neturint aukštesnės pakopos duomenų apie apdulkintojus, negalima atlikti išsamesnio bitėms kylančios rizikos vertinimo“, kad „turimas I pakopos ūminio peroralinio toksiškumo tyrimas netiko kiekybinio naudojimo tikslais, o II ir III pakopų apdulkintojų tyrimų, susijusių su flonikamidu, šiuo metu nėra“ ir kad „reikalavimai, susiję su ūminio peroralinio toksiškumo suaugusioms naminėms bitėms bandymu ir II bei III pakopos duomenimis apie namines bites (t. y. pusiau natūraliomis ir (arba) natūraliomis sąlygomis atliekamais tyrimais), vis dar nevykdomi“ (14);

| F. | kadangi Kalifornijos generalinis patarėjas teisės klausimais Xavier Becerra savo 2020 m. lapkričio 2 d. pastabose (15) dėl Preliminaraus sprendimo dėl registracijos peržiūros kritiškai vertina tai, jog EPA neturi pakankamos informacijos, kad galėtų apibūdinti flonikamido keliamą pavojų apdulkintojams; |
| --- | --- |

F.

kadangi Kalifornijos generalinis patarėjas teisės klausimais Xavier Becerra savo 2020 m. lapkričio 2 d. pastabose (15) dėl Preliminaraus sprendimo dėl registracijos peržiūros kritiškai vertina tai, jog EPA neturi pakankamos informacijos, kad galėtų apibūdinti flonikamido keliamą pavojų apdulkintojams;

| G. | kadangi generalinis patarėjas teisės klausimais, pažymėdamas EPA ekologinės rizikos vertinimą, taip pat paaiškina, kad į naują lėtinės rizikos suaugusioms naminėms bitėms tyrimą įtrauktas pratęstas stebėjimo laikotarpis, per kurį siekiama užfiksuoti flonikamido uždelstą toksiškumą, nes dažnai poveikis pastebimas tik praėjus kelioms dienoms, kai vabzdžiai jau būna badavę; kadangi atlikus naują tyrimą nustatyta, kad flonikamidas yra itin toksiškas suaugusioms bitėms; kadangi, remdamasi šiais rezultatais, EPA nustatė, kad dėl registruoto flonikamido naudojimo bičių gaunamas flonikamido kiekis 17–51 karto viršija ribą, nuo kurios jos patiria didelę žalą; kadangi pratęstu stebėjimo laikotarpiu bičių mirtingumas, esant bet kokiai bandomajai koncentracijai, priklausomai nuo dozės ir toliau didėjo; kadangi iki pratęsto stebėjimo laikotarpio pabaigos mirtingumo rodikliai su flonikamidu susijusiose tyrimo grupėse nesistabilizavo; |
| --- | --- |

G.

kadangi generalinis patarėjas teisės klausimais, pažymėdamas EPA ekologinės rizikos vertinimą, taip pat paaiškina, kad į naują lėtinės rizikos suaugusioms naminėms bitėms tyrimą įtrauktas pratęstas stebėjimo laikotarpis, per kurį siekiama užfiksuoti flonikamido uždelstą toksiškumą, nes dažnai poveikis pastebimas tik praėjus kelioms dienoms, kai vabzdžiai jau būna badavę; kadangi atlikus naują tyrimą nustatyta, kad flonikamidas yra itin toksiškas suaugusioms bitėms; kadangi, remdamasi šiais rezultatais, EPA nustatė, kad dėl registruoto flonikamido naudojimo bičių gaunamas flonikamido kiekis 17–51 karto viršija ribą, nuo kurios jos patiria didelę žalą; kadangi pratęstu stebėjimo laikotarpiu bičių mirtingumas, esant bet kokiai bandomajai koncentracijai, priklausomai nuo dozės ir toliau didėjo; kadangi iki pratęsto stebėjimo laikotarpio pabaigos mirtingumo rodikliai su flonikamidu susijusiose tyrimo grupėse nesistabilizavo;

| H. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 2 dalyje atsargumo principas įvardijamas kaip vienas iš pagrindinių Sąjungos principų; |
| --- | --- |

H.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 2 dalyje atsargumo principas įvardijamas kaip vienas iš pagrindinių Sąjungos principų;

| I. | kadangi SESV 168 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“; |
| --- | --- |

I.

kadangi SESV 168 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“;

| J. | kadangi Direktyvoje 2009/128/EB siekiama tausiojo pesticidų naudojimo Sąjungoje sumažinant pesticidų naudojimo keliamus pavojus ir poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai, skatinant naudoti integruotąją kenkėjų kontrolę ir alternatyvias koncepcijas ar metodus, pvz., nechemines pesticidų alternatyvas; |
| --- | --- |

J.

kadangi Direktyvoje 2009/128/EB siekiama tausiojo pesticidų naudojimo Sąjungoje sumažinant pesticidų naudojimo keliamus pavojus ir poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai, skatinant naudoti integruotąją kenkėjų kontrolę ir alternatyvias koncepcijas ar metodus, pvz., nechemines pesticidų alternatyvas;

| K. | kadangi nustatant didžiausias leidžiamąsias liekanų koncentracijas (DLK) reikia atsižvelgti į kumuliacinį ir sinerginį poveikį ir itin svarbu skubiai parengti tinkamus šio vertinimo metodus; |
| --- | --- |

K.

kadangi nustatant didžiausias leidžiamąsias liekanų koncentracijas (DLK) reikia atsižvelgti į kumuliacinį ir sinerginį poveikį ir itin svarbu skubiai parengti tinkamus šio vertinimo metodus;

| L. | kadangi pagal Komisijos reglamentą didžiausios leidžiamosios flonikamido liekanų koncentracijos padidėtų nuo 0,03 mg/kg, o tai atitinka dabartinę radimo ribą, iki 0,7 mg/kg braškėms, 1 mg/kg gervuogėms ir avietėms, 0,7 mg/kg erškėtuogėms, šilkmedžio uogoms, gudobelės vaisiams ir (arba) pietinės gudobelės vaisiams, šeivamedžio uogoms ir kitiems mažiems vaisiams ir uogoms, 0,8 mg/kg mėlynėms, spanguolėms, serbentams, agrastams, 0,3 mg/kg bendrai kitiems šakniavaisiams ir gumbavaisiams, bet iki 0,6 mg/kg ridikėliams, 0,07 mg/kg salotoms ir salotiniams augalams ir 0,8 mg/kg ankštiniams augalams; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal Komisijos reglamentą didžiausios leidžiamosios flonikamido liekanų koncentracijos padidėtų nuo 0,03 mg/kg, o tai atitinka dabartinę radimo ribą, iki 0,7 mg/kg braškėms, 1 mg/kg gervuogėms ir avietėms, 0,7 mg/kg erškėtuogėms, šilkmedžio uogoms, gudobelės vaisiams ir (arba) pietinės gudobelės vaisiams, šeivamedžio uogoms ir kitiems mažiems vaisiams ir uogoms, 0,8 mg/kg mėlynėms, spanguolėms, serbentams, agrastams, 0,3 mg/kg bendrai kitiems šakniavaisiams ir gumbavaisiams, bet iki 0,6 mg/kg ridikėliams, 0,07 mg/kg salotoms ir salotiniams augalams ir 0,8 mg/kg ankštiniams augalams;

| 1. | prieštarauja Komisijos reglamento projekto priėmimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad šis Komisijos reglamento projektas nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 396/2005 tikslu ir turiniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad EFSA kuria kaupiamosios rizikos vertinimo metodus, tačiau taip pat pažymi, kad pesticidų ir liekanų kaupiamojo poveikio vertinimo problema žinoma jau dešimtmečius; todėl prašo EFSA ir Komisijos spręsti šią problemą ypatingos skubos tvarka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad flonikamido DLK ir toliau turėtų būti 0,03 mg/kg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prašo Komisijos atsiimti savo reglamento projektą ir pateikti komitetui naują projektą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL L 70, 2005 3 16, p. 1.

(2)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

(3)  EFSA pagrįsta nuomonė dėl nustatytos didžiausios leidžiamosios flonikamido koncentracijos braškėse ir kitose uogose keitimo, EFSA Journal, 2019 m., 17(7):5745, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5745.

(4)  EFSA pagrįsta nuomonė dėl nustatytos didžiausios leidžiamosios flonikamido liekanų koncentracijos įvairiuose kultūriniuose augaluose keitimo, EFSA Journal, 2018 m., 16(9):5410, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5410.

(5)  EFSA pagrįsta nuomonė dėl nustatytos didžiausios leidžiamosios flonikamido liekanų koncentracijos įvairiuose šakniavaisiuose keitimo, EFSA Journal, 2018 m., 16(9):5414, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5414.

(6)  EFSA išvada dėl veikliosios medžiagos flonikamido rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros, EFSA Journal, 2010 m.; 8(5):1445, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1445.

(7)  2013 m. birželio 5 d. Rizikos vertinimo komiteto nuomonė, kurioje siūloma ES lygmeniu suderinti flonikamido klasifikavimą ir ženklinimą, https://echa.europa.eu/documents/10162/0916c5b3-fa52-9cdf-4603-2cc40356ed95.

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(9)  COM(2020)0381.

(10)  https://www.regulations.gov/document/EPA-HQ-OPP-2014-0777-0041

(11)  2017 m. lapkričio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2069, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų flonikamido (IKI-220), metalaksilo, penoksulamo ir prokvinazido patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 295, 2017 11 14, p. 51).

(12)  2013 m. birželio 5 d. Rizikos vertinimo komiteto nuomonė, kurioje siūloma ES lygmeniu suderinti flonikamido klasifikavimą ir ženklinimą, https://echa.europa.eu/documents/10162/0916c5b3-fa52-9cdf-4603-2cc40356ed95.

(13)  2013 m. birželio 5 d. Rizikos vertinimo komiteto nuomonės, kurioje siūloma ES lygmeniu suderinti flonikamido klasifikavimą ir ženklinimą, 2 priedas https://echa.europa.eu/documents/10162/1e59e8be-0905-5fc1-8e76-a35628fa5833.

(14)  Registracijos numeris EPA-HQ-OPP-2014-0777, https://www.regulations.gov/document/EPA-HQ-OPP-2014-0777-0041, p. 13 ir p. 18.

(15)  https://oag.ca.gov/sites/default/files/FINAL%20Flonicamid%20PID%20Comment%Letter.pdf

---

2021 m. balandžio 28 d., trečiadienis

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/26

---

P9_TA(2021)0141

ES ir JK derybų rezultatai

2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir JK derybų rezultatų (2021/2658(RSP))

(2021/C 506/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05022/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05022/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 29 d. Tarybos sprendimą (ES) 2020/2252 dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo ir Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 29 d. Tarybos sprendimą (ES) 2020/2252 dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo ir Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą bei 218 straipsnio 8 dalies antros pastraipą (C9-0086/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą bei 218 straipsnio 8 dalies antros pastraipą (C9-0086/2021),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos (2), 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste dabartinės padėties (3), 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (4), 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių pagrindo (5), 2019 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos dabartinės padėties (6), 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Susitarimo dėl išstojimo iš ES nuostatų dėl piliečių teisių įgyvendinimo ir stebėsenos (7), 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl siūlomų derybų įgaliojimų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (8) ir į savo 2020 m. birželio 18 d. rekomendaciją dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos (2), 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste dabartinės padėties (3), 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (4), 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių pagrindo (5), 2019 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos dabartinės padėties (6), 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Susitarimo dėl išstojimo iš ES nuostatų dėl piliečių teisių įgyvendinimo ir stebėsenos (7), 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl siūlomų derybų įgaliojimų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (8) ir į savo 2020 m. birželio 18 d. rekomendaciją dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 29 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo projekto (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 29 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo projekto (10),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (11) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) ir prie Susitarimo dėl išstojimo pridedamą Politinę deklaraciją, kuria nustatomi Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės būsimų santykių pagrindiniai principai (12) (toliau – Politinė deklaracija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (11) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) ir prie Susitarimo dėl išstojimo pridedamą Politinę deklaraciją, kuria nustatomi Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės būsimų santykių pagrindiniai principai (12) (toliau – Politinė deklaracija),

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto indėlį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto indėlį,

| — | atsižvelgdamas į rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, pagal kurį Komisija paskiriama Sąjungos derybininke, ir į jos priedą, kuriame pateikiami derybų dėl naujos partnerystės nurodymai (COM(2020)0035) (toliau – derybiniai nurodymai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, pagal kurį Komisija paskiriama Sąjungos derybininke, ir į jos priedą, kuriame pateikiami derybų dėl naujos partnerystės nurodymai (COM(2020)0035) (toliau – derybiniai nurodymai),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| 1. | labai palankiai vertina ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą (toliau – Susitarimas), kuriuo apribojami neigiami Jungtinės Karalystės (JK) išstojimo iš Europos Sąjungos (ES) padariniai ir sukuriama bendradarbiavimo sistema, kuri turėtų būti tvirtos ir konstruktyvios ateities partnerystės pagrindas, ir kuriuo išvengiama didžiausią trikdomąjį poveikį turinčių išstojimo be susitarimo scenarijaus elementų ir užtikrinamas teisinis tikrumas piliečiams ir įmonėms; džiaugiasi tvirtu ES vyriausiojo derybininko ir jo komandos darbu ir esminiu vaidmeniu šioje srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, kad JK išstojimas iš ES yra istorinė klaida, ir primena, kad ES visada gerbė JK sprendimą ir kartu reikalavo, kad JK taip pat prisiimtų išstojimo iš ES pasekmes, ir pabrėžia, kad trečioji šalis negali turėti tokių pačių teisių ir privilegijų kaip valstybė narė; primena, kad visą JK išstojimo iš ES procesą Parlamentas siekė apsaugoti ES piliečių teises, apsaugoti taiką ir gerovę Airijos saloje, apsaugoti žvejų bendruomenes, puoselėti ES teisinę tvarką, apsaugoti ES sprendimų priėmimo autonomiškumą, išsaugoti muitų sąjungos ir vidaus rinkos vientisumą, vengiant socialinio, aplinkosauginio, fiskalinio ar reglamentavimo dempingo, nes tai būtina siekiant apsaugoti Europos darbo vietas, pramonę bei konkurencingumą ir įgyvendinti Europos žaliajame kurse nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina tai, kad ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimu ir Susitarimu dėl išstojimo šie tikslai iš esmės pasiekti, užtikrinant vienodas vykdytinas sąlygas, be kita ko, valstybės pagalbai, socialinius ir aplinkos standartus, ilgalaikį susitarimą dėl žuvininkystės, ekonominį susitarimą, kuris sušvelnins daugelį neigiamų JK išstojimo iš ES padarinių, ir naują bendradarbiavimo teisingumo, policijos ir vidaus saugumo srityje sistemą, grindžiamą visapusiška pagarba EŽTK ir ES duomenų apsaugos teisinei sistemai; tačiau apgailestauja dėl ribotos Susitarimo taikymo srities, nes JK neturi politinės valios prisiimti įsipareigojimų svarbiose – visų pirma užsienio, gynybos ir išorės saugumo politikos – srityse, o tai toli gražu neatitinka Politinėje deklaracijoje nurodytų užmojų; taip pat apgailestauja dėl JK sprendimo nedalyvauti programoje „Erasmus+“, atimant iš jaunimo unikalią galimybę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina tvirtą į prekes orientuotą Susitarimo elementą, atsižvelgiant į ES ir JK prekybos prekėmis intensyvumą, ir pažymi, jog logiška JK išstojimo iš ES ir ypač laisvo judėjimo nutraukimo pasekmė yra ta, kad daugiausia paslaugomis grindžiamos JK ekonomikos galimybės labai sumažėjo, nes nebetaikomas kilmės šalies požiūris ar paso mechanizmas, taip pat automatinis profesinių kvalifikacijų pripažinimas, o JK paslaugų teikėjai gali susidurti su 27 skirtingais taisyklių rinkiniais, taigi gali padidėti biurokratija; pabrėžia, kad tai yra pirmasis susitarimas ES istorijoje, kuriame derybomis buvo siekiama ne konvergencijos, o skirtumų, ir tai neišvengiamai lėmė daugiau sunkumų, kliūčių ir išlaidų piliečiams bei įmonėms; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria platesniam horizontaliajam ginčų sprendimo mechanizmui, kuris turėtų sudaryti sąlygas laiku išspręsti ginčus ir numatyti galimybę taikyti kryžminį sustabdymą visose ekonomikos srityse, jei viena iš šalių nesilaikytų savo pasirašytų susitarimų; mano, kad šis mechanizmas galėtų tapti visų būsimų laisvosios prekybos susitarimų pavyzdžiu ir standartu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena Santykių su JK koordinavimo grupės ir frakcijų pirmininkų 2020 m. rugsėjo 11 d. pareiškimą ir pažymi, kad JK, kaip Susitarimą dėl išstojimo pasirašiusi šalis, teisiškai privalo visapusiškai įgyvendinti jo nuostatas ir jų laikytis, ir palankiai vertina tai, kad buvo išbrauktos jį pažeidžiančios JK vidaus rinkos įstatymo nuostatos; smerkia pastarojo meto vienašalius JK veiksmus, kuriais pažeidžiamas Susitarimas dėl išstojimo, siekiant pratęsti lengvatinius laikotarpius, kurių metu visoms iš Didžiosios Britanijos į Šiaurės Airiją eksportuojamoms gyvūninių produktų siuntoms nebūtų taikomas eksporto veterinarijos sertifikatų reikalavimas ir siuntoms nebūtų taikomas muitinės deklaracijų reikalavimas ir būtų leidžiama nukrypti nuo ES taisyklių, kuriomis užkertamas kelias dirvožemiui patekti į vidaus rinką, ir nuo taisyklių dėl naminių gyvūnėlių pasų; mano, kad šie veiksmai kelia rimtą grėsmę bendrosios rinkos vientisumui; pakartoja, kad dėl visų tokių sprendimų turi būti tariamasi bendrai per atitinkamus jungtinius organus; primygtinai ragina JK vyriausybę veikti sąžiningai ir visapusiškai įgyvendinti susitarimų, kuriuos ji pasirašė, sąlygas, remiantis patikimu ir išsamiu tvarkaraščiu, kuris kartu su Europos Komisija sudarytas laikantis sąžiningumo įsipareigojimo pagal Susitarimą dėl išstojimo; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ryžtingai tęsti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš JK, pradėtą 2021 m. kovo 15 d. pagal Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 12 straipsnio 4 dalį; primena, kad nuolatinis ginčų sprendimo procedūrų pagal Susitarimą dėl išstojimo rezultatų nesilaikymas taip pat gali lemti įsipareigojimų sustabdymą, įskaitant precedento neturinčio lygio patekimo į rinką pagal PBS apribojimą; šiuo atžvilgiu mano, kad ratifikavus TBS sustiprinamas mūsų Susitarimo dėl išstojimo vykdymo užtikrinimo priemonių rinkinys; primena, kad visapusiškas ir tinkamas Susitarimo dėl išstojimo laikymasis ir įgyvendinimas yra itin svarbus siekiant apsaugoti piliečių teises, apsaugoti taikos procesą ir išvengti realios sienos Airijos saloje, apsaugoti vidaus rinkos vientisumą ir užtikrinti, kad JK sąžiningai vykdytų įsipareigojimus, įgytus narystės metu ir vėliau, todėl tai ir toliau yra būtina išankstinė būsimo ES ir JK santykių plėtojimo sąlyga; pabrėžia sąžiningumo svarbą ir pasitikėjimo bei patikimumo būtinybę šioje srityje; primena, kad Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos ir jo 16 straipsnio struktūra atspindi labai subtilią ir trapią politinę pusiausvyrą; primygtinai reikalauja, kad jokia šalis neturėtų lengva ranka ir iš anksto nepasikonsultavusi teikti pasiūlymų ar imtis veiksmų, kurie galėtų pakeisti šią pusiausvyrą; atkreipia dėmesį į išskirtines Šiaurės Airijos aplinkybes ir Protokole Šiaurės Airijos Asamblėjai suteiktą vaidmenį, įskaitant jos reikalaujamą pritarimą tam, kad Protokolas būtų toliau taikomas po ketverių metų; pabrėžia, kad būtinas nuolatinis ir sustiprintas politinių atstovų ir pilietinės visuomenės dialogas, įskaitant dialogą su Šiaurės Airijos atstovais, dėl visų Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos aspektų ir platesnio Šiaurės Airijos taikos proceso; yra labai susirūpinęs dėl pastarojo meto įtampos Šiaurės Airijoje ir primena, kad ES yra viena iš pagrindinių Didžiojo penktadienio susitarimo sergėtojų ir yra pasiryžusi jį apsaugoti; |
| --- | --- |

6.

Europos Parlamento vaidmuo

| 7. | apgailestauja dėl to, kad susitarimai sudaryti visiškai paskutinę minutę, o tai lemia netikrumą, dėl kurio atsiranda didelių išlaidų piliečiams ir ekonominės veiklos vykdytojams ir kuris taip pat turėjo įtakos Parlamento prerogatyvoms patikrinti galutinį susitarimų tekstą ir pritaikyti jam demokratinę priežiūrą prieš pradedant juos laikinai taikyti; atkreipia dėmesį į išskirtinį šio proceso pobūdį, atsižvelgiant į griežtą terminą, iki kurio turi baigtis pereinamasis laikotarpis, ir į tai, kad JK atsisako pratęsti šį laikotarpį net pandemijos metu; pabrėžia, kad šis procesas jokiu būdu negali tapti precedentu būsimiems prekybos susitarimams, kurių atveju turi būti užtikrintas įprastas bendradarbiavimo ir prieigos prie informacijos formatas, remiantis SESV 218 straipsnio 10 dalimi, įskaitant dalijimąsi visais derybų tekstais, nuolatinį dialogą ir pakankamai laiko oficialiai Parlamento kontrolei ir diskusijoms dėl susitarimų; pabrėžia, kad susitarimai negali būti laikinai taikomi be Parlamento sutikimo; nepaisant to, pripažįsta, kad Parlamentas galėjo reguliariai reikšti savo nuomonę, atsižvelgiant į intensyvias ir dažnas konsultacijas ir dialogą su ES vyriausiuoju derybininku ir Komisijos JK darbo grupe, taip pat į tai, kad 2020 m. vasario ir birželio mėn. buvo priimtos dvi Parlamento rezoliucijos, kuriomis buvo užtikrinta, kad mūsų pozicijos būtų visapusiškai atspindėtos pradiniuose ES įgaliojimuose ir kad ES vyriausiasis derybininkas derybose jas gintų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pritaria Europos Parlamento ir Jungtinės Karalystės parlamento narių sudaromos Parlamentinės partnerystės asamblėjos sukūrimui pagal Susitarimo nuostatas; mano, kad Parlamentinės partnerystės asamblėjos užduotis turėtų būti stebėti, ar Susitarimas įgyvendinamas visapusiškai ir tinkamai, ir teikti rekomendacijas Partnerystės tarybai; siūlo, kad jos užduotys apimtų ir Susitarimo dėl išstojimo įgyvendinimo stebėjimą, nedarant poveikio kiekvieno susitarimo valdymo struktūroms ir jų priežiūros mechanizmui, taip pat teisę teikti rekomendacijas srityse, kuriose geresnis bendradarbiavimas galėtų būti naudingas abiem šalims, ir imtis bendrų iniciatyvų siekiant skatinti glaudžius santykius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai tvirtina, kad Parlamentas turi visapusiškai dalyvauti stebint Susitarimo įgyvendinimą, kaip nurodyta 2021 m. vasario 5 d. Parlamento Pirmininko D. M. Sassoli laiške; nepažeisdamas esamų įsipareigojimų, kuriuos atitinkami Komisijos nariai yra prisiėmę atsakingų Parlamento komitetų atžvilgiu, palankiai vertina Komisijos pareiškimą dėl Parlamento vaidmens įgyvendinant Susitarimą, įskaitant šiuos įsipareigojimus:






  a) | nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą apie Partnerystės tarybos ir kitų jungtinių organų veiklą; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą apie Partnerystės tarybos ir kitų jungtinių organų veiklą;

| b) | įtraukti Parlamentą, kai pagal Susitarimą priimami svarbūs sprendimai, susiję su bet kokiais vienašaliais Sąjungos veiksmais pagal Susitarimą, ir kuo labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę, o jei ji Parlamento nuomone nesivadovautų, paaiškinti priežastis, dėl kurių ji taip pasielgė; |
| --- | --- |

b)

įtraukti Parlamentą, kai pagal Susitarimą priimami svarbūs sprendimai, susiję su bet kokiais vienašaliais Sąjungos veiksmais pagal Susitarimą, ir kuo labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę, o jei ji Parlamento nuomone nesivadovautų, paaiškinti priežastis, dėl kurių ji taip pasielgė;

| c) | pakankamai iš anksto informuoti Parlamentą apie savo ketinimą pateikti pasiūlymą Sąjungai nutraukti arba sustabdyti Susitarimo Trečiosios dalies [„Teisėsauga ir teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose“] taikymą, jei Jungtinė Karalystė nesilaikytų savo įsipareigojimų pagal Europos žmogaus teisių konvenciją; |
| --- | --- |

c)

pakankamai iš anksto informuoti Parlamentą apie savo ketinimą pateikti pasiūlymą Sąjungai nutraukti arba sustabdyti Susitarimo Trečiosios dalies [„Teisėsauga ir teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose“] taikymą, jei Jungtinė Karalystė nesilaikytų savo įsipareigojimų pagal Europos žmogaus teisių konvenciją;

| d) | įtraukti Parlamentą į Susitarime numatytą galimų arbitrų ir kolegijos narių atrankos procesą; |
| --- | --- |

d)

įtraukti Parlamentą į Susitarime numatytą galimų arbitrų ir kolegijos narių atrankos procesą;

| e) | teikti Parlamentui visus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, reglamentuojančių autonominių priemonių, kurių Sąjunga turi teisę imtis pagal Susitarimą, priėmimo sąlygas; |
| --- | --- |

e)

teikti Parlamentui visus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, reglamentuojančių autonominių priemonių, kurių Sąjunga turi teisę imtis pagal Susitarimą, priėmimo sąlygas;

| f) | kuo labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę dėl to, kaip abi šalys įgyvendina Susitarimą, be kita ko, dėl galimų Susitarimo pažeidimų arba vienodų sąlygų pusiausvyros nebuvimo, o tuo atveju, jei ji nesivadovautų Parlamento nuomone, paaiškinti savo sprendimo taip elgtis priežastis; |
| --- | --- |

f)

kuo labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę dėl to, kaip abi šalys įgyvendina Susitarimą, be kita ko, dėl galimų Susitarimo pažeidimų arba vienodų sąlygų pusiausvyros nebuvimo, o tuo atveju, jei ji nesivadovautų Parlamento nuomone, paaiškinti savo sprendimo taip elgtis priežastis;

| g) | išsamiai informuoti Parlamentą apie Komisijos vertinimus ir sprendimus dėl duomenų adekvatumo, taip pat apie susitarimus dėl bendradarbiavimo su JK valdžios institucijomis finansinių paslaugų reglamentavimo srityje ir galimo finansinių paslaugų lygiavertiškumo režimo taikymo;
  prašo, kad šie įsipareigojimai būtų įtvirtinti tarpinstituciniame susitarime, dėl kurio turėtų būti kuo greičiau susitarta; |
| --- | --- |

g)

išsamiai informuoti Parlamentą apie Komisijos vertinimus ir sprendimus dėl duomenų adekvatumo, taip pat apie susitarimus dėl bendradarbiavimo su JK valdžios institucijomis finansinių paslaugų reglamentavimo srityje ir galimo finansinių paslaugų lygiavertiškumo režimo taikymo;

prašo, kad šie įsipareigojimai būtų įtvirtinti tarpinstituciniame susitarime, dėl kurio turėtų būti kuo greičiau susitarta;

| 10. | palankiai vertina Susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų; pabrėžia, kad šiuo Susitarimu, ypač jo 3 straipsniu, nepažeidžiamos Parlamento teisės pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį, ypač atsižvelgiant į šio pasiūlymo dėl rezoliucijos 9 dalį; atkreipia dėmesį į tai, kad būdas, kuriuo Taryba prašė Parlamento pritarimo dėl dviejų susitarimų pagal vieną procedūrą – ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo ir ES ir JK susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų – neatitinka įprastos praktikos ir kad jis jokiu būdu neturėtų tapti precedentu, nes Parlamentas, prieš jam įsigaliojant, turėtų galėti duoti pritarimą kiekvienam tarptautiniam susitarimui atskirai, o ne kaip dokumentų rinkiniui, kitaip būtų rimtai pažeistos jo prerogatyvos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina aktyvų ES ir JK profesinių sąjungų ir kitų socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą stebint ir įgyvendinant Susitarimą, įskaitant jų konsultavimąsi ir galimą dalyvavimą specializuotuose komitetuose, kai svarstomi atitinkami klausimai, taip pat specialaus darbo forumo, kuris susitiktų prieš kiekvieną Partnerystės tarybos posėdį, sukūrimą; atsižvelgdamas į Susitarimo svarbą ir galimas plataus masto pasekmes, siūlo išplėsti vietos patarėjų grupę įtraukiant daugiau profesinių sąjungų ir kitų socialinių partnerių atstovų, ypač iš Europos sektorių federacijų, ir kad pilietinės visuomenės organizacijoms, profesinėms sąjungoms ir kitiems socialiniams partneriams būtų suteikti įgaliojimai teikti skundus Komisijai, iš kurios būtų reikalaujama į juos reaguoti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina Komisijos pastangas kuo labiau įtraukti suinteresuotuosius subjektus, atsižvelgiant į ribotą turimą laiką, ir taip pat palankiai vertina išsamius pranešimus apie parengtį, kurie padėjo įmonėms pasirengti neišvengiamiems pokyčiams nuo 2021 m. sausio 1 d., kai JK pasitraukė iš muitų sąjungos ir vidaus rinkos; ragina visas ES valstybes nares ir, kai taikytina, regionus dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad šie pirmieji naujosios tvarkos mėnesiai, susiję su nauju JK statusu, būtų kuo sklandesni visiems ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams; pripažindamas, kad JK išstojimas iš ES turi reikšmingų trumpalaikių ekonominių pasekmių, ragina Komisiją visapusiškai ir laiku panaudoti 5 mlrd. EUR dydžio prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervą, kai jį patvirtins teisėkūros institucijos, siekiant padėti sektoriams, įmonėms ir darbuotojams, taip pat valstybėms narėms, kurios labiausiai nukentėjo nuo neigiamo ir nenumatyto naujų ES ir JK santykių poveikio; |
| --- | --- |

12.

Prekyba

| 13. | pabrėžia precedento neturinčią Susitarimo taikymo sritį, susijusią su prekyba prekėmis, kurioje buvo pasiektas nulinių kvotų ir nulinių muitų tarifų tikslas, ir dėl to prekyba su JK bus palengvinta, laikantis atitinkamų kilmės taisyklių, apsaugant ES gamintojų interesus, be kita ko, taikant dvišalę kumuliaciją, pačių eksportuotojų atliekamą prekių kilmės patvirtinimą, taip pat 12 mėnesių atleidimo nuo kai kurių dokumentų teikimo laikotarpį; pabrėžia, kad svarbu sudaryti veiksmingas vienodas sąlygas, visų pirma susijusias su nekintamumu ir būsimų skirtumų vengimu, kartu su šia precedento neturinčia susitarimo taikymo sritimi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad prekybos paslaugomis srityje abiejų šalių įsipareigojimai užtikrina jų PPO įsipareigojimus viršijantį liberalizavimo lygį, be kita ko, įtraukiant į ateitį orientuotą nuostatą dėl didžiausio palankumo statuso suteikimo, įsipareigojimą atlikti peržiūrą patobulinimo ateityje tikslais ir specialias taisykles dėl specialistų judumo verslo tikslais („4-ojo režimo“ paslaugos); tačiau kartu primena, kad išstojusi iš vidaus rinkos JK prarado neribotą savaiminę teisę teikti paslaugas visoje ES; pripažįsta aiškias nuostatas dėl profesinių kvalifikacijų, kurios skiriasi dėl to, kad JK yra trečioji šalis; vis dėlto palankiai vertina Susitarime numatytą mechanizmą, pagal kurį ES ir JK vėliau gali kiekvienu konkrečiu atveju sudaryti papildomus susitarimus dėl konkrečių profesijų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina skyrių dėl skaitmeninės prekybos, įskaitant aiškų duomenų vietos nustatymo reikalavimų arba privalomo šaltinio kodo atskleidimo draudimą, kuris yra naujas, palyginti su ES iki tol sudarytais laisvosios prekybos susitarimais, kartu išsaugant ES teisę reguliuoti ir duomenų apsaugos reikalavimus; pripažįsta, kad šis skaitmeninis skyrius gali būti pavyzdys būsimiems prekybos susitarimams; taip pat palankiai vertina reglamentavimo srities bendradarbiavimą atsirandančių technologijų, įskaitant dirbtinį intelektą, srityje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina tai, kad, nepaisant pradinio JK priešinimosi, buvo išsiderėta dėl visa apimančio plačiausio užmojo skyriaus dėl viešųjų pirkimų, kuris peržengia Sutarties dėl viešųjų pirkimų ribas, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ES įmonėms, ir dėl skyriaus dėl labai mažų ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) poreikių ir interesų; primena, kad esamos geografinės nuorodos apsaugotos pagal Susitarimą dėl išstojimo, tačiau apgailestauja, kad, nepaisant įsipareigojimų, prisiimtų Politinėje deklaracijoje, nebuvo pasiekta jokio susitarimo dėl būsimų geografinių nuorodų; vis dėlto pripažįsta peržiūros sąlygą, kuria siekiama ateityje išplėsti apsaugą, ir ragina abi šalis kuo greičiau pradėti taikyti šią nuostatą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti atitinkamas reguliavimo koordinavimo platformas ir aktyviai jose dalyvauti užtikrinant visišką skaidrumą Parlamentui, kad ateityje būtų galima užtikrinti aukšto lygio reguliavimo konvergenciją, laikantis Europos žaliojo kurso, ir išvengti nereikalingų konfliktų, kartu apsaugant kiekvienos šalies teisę reguliuoti, kaip pabrėžiama Susitarime; |
| --- | --- |

17.

Vienodos sąlygos

| 18. | palankiai vertina visa apimančią ir šiuolaikišką antraštinę dalį dėl vienodų sąlygų atvirai ir sąžiningai konkurencijai ir darniam vystymuisi, kuri turėtų būti laikoma pavyzdžiu kitiems būsimiems laisvosios prekybos susitarimams, dėl kurių derėsis ES, įskaitant:






  i) | taisykles, pagal kurias nebūtų mažinamas dabartinis aukštas darbo ir socialinių standartų, aplinkos ir klimato bei apmokestinimo apsaugos lygis, kurio negalima sumažinti taip, kad būtų daromas poveikis prekybai ar investicijoms, taip pat konkurencijos ir valstybės valdomų įmonių taisykles; |
| --- | --- | --- |

18.

i)

taisykles, pagal kurias nebūtų mažinamas dabartinis aukštas darbo ir socialinių standartų, aplinkos ir klimato bei apmokestinimo apsaugos lygis, kurio negalima sumažinti taip, kad būtų daromas poveikis prekybai ar investicijoms, taip pat konkurencijos ir valstybės valdomų įmonių taisykles;

| ii) | galimybę taikyti vienašales perbalansavimo priemones, jei ateityje bus didelių skirtumų darbo ir socialinių standartų, aplinkos ar klimato apsaugos arba subsidijų kontrolės srityse, kai tokie skirtumai daro esminį poveikį šalių tarpusavio prekybai ar investicijoms; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad dideli skirtumai, susiję su esminiu poveikiu prekybai ar investicijoms, būtų aiškinami plačiai ir kad juos būtų galima įrodyti praktiškai, siekiant užtikrinti, kad galimybės taikyti tokias priemones nebūtų nepagrįstai ribojamos; |
| --- | --- |

ii)

galimybę taikyti vienašales perbalansavimo priemones, jei ateityje bus didelių skirtumų darbo ir socialinių standartų, aplinkos ar klimato apsaugos arba subsidijų kontrolės srityse, kai tokie skirtumai daro esminį poveikį šalių tarpusavio prekybai ar investicijoms; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad dideli skirtumai, susiję su esminiu poveikiu prekybai ar investicijoms, būtų aiškinami plačiai ir kad juos būtų galima įrodyti praktiškai, siekiant užtikrinti, kad galimybės taikyti tokias priemones nebūtų nepagrįstai ribojamos;

| iii) | sutartus privalomų subsidijų kontrolės principų rinkinius, kurių nesilaikymą konkurentai gali užginčyti teismuose, turinčiuose teisę prireikus nurodyti gavėjams grąžinti subsidiją, ir galimybę ES bet kokio JK nesilaikymo atveju taikyti vienašales sankcijas, įskaitant tarifų ar kvotų tam tikriems produktams nustatymą arba kryžminį kitų ekonominės partnerystės dalių sustabdymą; pabrėžia, kad reikia stebėti naują JK valstybės pagalbos režimą ir įvertinti mechanizmo efektyvumą sprendžiant nepagrįstų subsidijų problemą, kad juo būtų veiksmingai prisidedama prie vienodų sąlygų sudarymo; |
| --- | --- |

iii)

sutartus privalomų subsidijų kontrolės principų rinkinius, kurių nesilaikymą konkurentai gali užginčyti teismuose, turinčiuose teisę prireikus nurodyti gavėjams grąžinti subsidiją, ir galimybę ES bet kokio JK nesilaikymo atveju taikyti vienašales sankcijas, įskaitant tarifų ar kvotų tam tikriems produktams nustatymą arba kryžminį kitų ekonominės partnerystės dalių sustabdymą; pabrėžia, kad reikia stebėti naują JK valstybės pagalbos režimą ir įvertinti mechanizmo efektyvumą sprendžiant nepagrįstų subsidijų problemą, kad juo būtų veiksmingai prisidedama prie vienodų sąlygų sudarymo;

| iv) | vis dėlto apgailestauja, kad skyriui dėl apmokestinimo netaikomos nei ginčų sprendimo nuostatos, nei perbalansavimo priemonės; prašo Komisijos išlikti budriai mokesčių ir pinigų plovimo klausimų srityje, kur visos turimos priemonės, pvz., įtraukimo į sąrašą procesai, turėtų būti naudojamos siekiant atgrasyti JK nuo nesąžiningos praktikos taikymo; atsižvelgdamas į tai, primena galimybę prašyti peržiūrėti prekybos išlaidų kategoriją praėjus ketveriems metams nuo Susitarimo įsigaliojimo, jei atsirastų disbalansas; |
| --- | --- |

iv)

vis dėlto apgailestauja, kad skyriui dėl apmokestinimo netaikomos nei ginčų sprendimo nuostatos, nei perbalansavimo priemonės; prašo Komisijos išlikti budriai mokesčių ir pinigų plovimo klausimų srityje, kur visos turimos priemonės, pvz., įtraukimo į sąrašą procesai, turėtų būti naudojamos siekiant atgrasyti JK nuo nesąžiningos praktikos taikymo; atsižvelgdamas į tai, primena galimybę prašyti peržiūrėti prekybos išlaidų kategoriją praėjus ketveriems metams nuo Susitarimo įsigaliojimo, jei atsirastų disbalansas;

| v) | primena, kad nuostatos dėl vienodų sąlygų taikomos bendrai, taip pat ir vadinamosiose specialiosiose ekonominėse zonose; |
| --- | --- |

v)

primena, kad nuostatos dėl vienodų sąlygų taikomos bendrai, taip pat ir vadinamosiose specialiosiose ekonominėse zonose;

| 19. | pabrėžia, kad siekiant gerai suprasti esamas ir naujas kliūtis, su kuriomis įmonės, ypač MVĮ, susiduria praktikoje, itin svarbu vykdyti tinkamą stebėseną ir tinkamą priežiūrą; pabrėžia, kad svarbu vengti nereikalingo reguliavimo neapibrėžtumo, administracinės naštos ir procedūrų sudėtingumo, nes tai padidins sudėtingumą ir sąnaudas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su verslo bendruomene, ypač MVĮ, siekiant sušvelninti atsirandančias kliūtis prekybai; |
| --- | --- |

19.

Valdymas

| 20. | palankiai vertina Susitarime nustatytą horizontalųjį valdymą ir institucinę sistemą, kuria užtikrinamas bendras visų skyrių nuoseklumas, sąsaja ir vykdymo užtikrinimas, taip išvengiant papildomų lygiagrečių struktūrų ir biurokratijos, taip pat užtikrinant teisinį tikrumą ir suteikiant patikimas garantijas, kad šalys laikysis reikalavimų; visų pirma pripažįsta patikimą ginčų, kurie gali kilti tarp ES ir JK dėl jų įsipareigojimų aiškinimo ar įgyvendinimo, sprendimo mechanizmą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina nediskriminavimo sąlygą valdymo skyriuje, kuria užtikrinama, kad JK, įgyvendindama nacionalinę vizų politiką, negalėtų diskriminuoti ES valstybių narių piliečių trumpalaikių vizų išdavimo srityje; smerkia diskriminuojantį elgesį su kai kuriais ES piliečiais (iš Bulgarijos, Estijos, Lietuvos, Rumunijos ir Slovėnijos), nes jiems Jungtinėje Karalystėje netaikoma ta pati vizos mokesčio tvarka, kaip kitų 22 ES valstybių narių piliečiams, kiek tai susiję su darbo vizų mokesčiais ir rėmimo pažymomis; |
| --- | --- |

21.

Saugumas, užsienio reikalai ir vystymasis

| 22. | apgailestauja, kad, prieštaraudama tam, kas teigiama Politinėje deklaracijoje, kurioje numatyta plataus užmojo ir plačios aprėpties, gili ir lanksti partnerystė užsienio politikos, saugumo ir gynybos srityje, JK atsisakė derėtis dėl šių aspektų, kaip Susitarimo dalies; vis dėlto primena, kad abi šalys yra suinteresuotos išlaikyti glaudų ir ilgalaikį bendradarbiavimą šiose srityse, ypač siekiant skatinti taiką ir saugumą, įskaitant kovą su terorizmu, taisyklėmis grindžiamos pasaulinės tvarkos skatinimą, veiksmingą daugiašališkumą, JT Chartiją, demokratijos ir teisinės valstybės principų stiprinimą ir žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių apsaugą, kaip nustatyta ES sutarties 21 straipsnyje; siūlo, kad būsimas ES ir JK bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas būtų grindžiamas sistemine platforma, skirta aukšto lygio konsultacijoms ir koordinavimui užsienio politikos klausimais, įskaitant tokių šalių kaip Rusija ir Kinija keliamas problemas, glaudžiam dalyvavimui sprendžiant saugumo klausimus, įskaitant ES ir NATO bendradarbiavimą, ir sistemingam bendradarbiavimui abiem šalims padedant viena kitai, visų pirma taikos palaikymo operacijų srityje; visų pirma ragina visapusiškai bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus su JK bendrų su ES sankcijų politikos srityje, atsižvelgiant į bendras vertybes ir interesus, ir šiuo atžvilgiu sukurti koordinavimo mechanizmą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | šiuo atžvilgiu apgailestauja dėl JK sprendimo sumenkinti Europos Sąjungos diplomatinį statusą ir ragina atitinkamas JK valdžios institucijas skubiai ištaisyti šiuos veiksmus ir primygtinai ragina Komisiją tvirtai ginti tinkamą Sutarčių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į JK, kaip vystymosi ir humanitarinės pagalbos teikėjos, svarbą dėl jos teikiamos oficialios paramos vystymuisi masto (netgi sumažinus paramą nuo 0,7 iki 0,5 proc. BNP), jos ekspertinių žinių, projektų įgyvendinimo pajėgumų ir visapusiškų santykių su Sandrauga ir besivystančiomis šalimis; ragina JK padėti kuo labiau mažinti neigiamą „Brexit’o“ poveikį besivystančioms šalims ir toliau laikytis įsipareigojimo būti lydere teikiant paramą vystymuisi ir humanitarinę pagalbą; ragina užtikrinti glaudų ES ir JK paramos teikėjų veiklos koordinavimą ir jų bendradarbiavimą, įskaitant galimybę remtis viena kitos pajėgumais, kad būtų kuo labiau padidintas veiksmingumas, vystymosi veiksmingumas ir pažanga siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

24.

Konkretūs sektorių klausimai ir teminis bendradarbiavimas

| 25. | mano, kad vidaus rinka yra pagrindinis Sąjungos pasiekimas; ji labai naudinga visų šalių ekonomikai ir sukūrė pagrindą piliečių gyvenimo kokybės gerėjimui; pabrėžia, kad ši nauja ekonominės partnerystės era turėtų būti orientuota į abiem pusėms naudingų galimybių kūrimą ir jokiu būdu neturėtų pabloginti vidaus rinkos ir muitų sąjungos vientisumo ir veikimo; pripažįsta, kad įgaliotiesiems ekonominės veiklos vykdytojams taikomų lengvatų išplėtimas yra tinkamas būdas išvengti prekybos iškraipymų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad įgyvendinimo procese ES turėtų skirti ypatingą dėmesį muitinės patikrinimų, atliekamų prieš įvežant prekes į vidaus rinką (nesvarbu, ar prekės atvežamos iš JK, ar iš kitų trečiųjų šalių per JK), kaip numatyta susitarime, atitikčiai, ir primygtinai pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti, kad prekės atitiktų vidaus rinkos taisykles; pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti į muitinio tikrinimo priemones ir toliau koordinuoti veiklą bei abiem šalims keistis informacija, siekiant kiek įmanoma užkirsti kelią prekybos sutrikimams, taip pat išsaugoti muitų sąjungos vientisumą vartotojų ir įmonių labui; mano, kad sklandus muitinių ir rinkos priežiūros institucijų bendradarbiavimas yra absoliučiai būtinas, ir ypač reiškia susirūpinimą dėl būtinų ES biuro Belfaste veiklos pajėgumų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad vartotojų įpročiams ir vartotojų pasitikėjimui tarpvalstybine prekyba jau padarė neigiamą poveikį netikrumas dėl taikomų taisyklių, ir ragina JK vyriausybę, Komisiją ir valstybes nares skubiai įgyvendinti susitarime nustatytas vartotojų apsaugos priemones ir stiprinti ES ir JK bendradarbiavimą įvairių sektorių politikos, susijusios su tvariais gamybos metodais ir produktų sauga, srityse; ragina vartotojų naudai užtikrinti skaidrumą visoje produktų ir paslaugų tiekimo grandinėje ir pareiškia, kad kainos, atspindinčios bendras pirkimo išlaidas, įskaitant visus atitinkamus taikomus mokesčius ir muitus, ir aiškumas dėl taikomų vartotojų teisių yra labai svarbūs siekiant išvengti nesutarimų ir skatinti vartotojų pasitikėjimą perkant kitoje valstybėje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apgailestauja dėl neigiamo poveikio tam tikroms žvejų bendruomenėms, kartu pripažindamas, kad nuostatos dėl žvejybos, kuriomis nustatomas laipsniškas sumažinimas 25 proc. per daugiau kaip 51⁄2 metų, yra mažiau žalingas rezultatas nei visiškas JK vandenų uždarymas; ragina Komisiją imtis visų būtinų garantinių priemonių, kad pasibaigus tam laikotarpiui nebūtų kvestionuojamas su Jungtine Karalyste užtikrintas balansas, o ypač kad ši 25 proc. sumažinimo riba niekada nebūtų viršyta ir kad abipusė prieiga ir toliau būtų suteikiama; į tai atsižvelgdamas reiškia susirūpinimą dėl to, kad Partnerystės tarybai leidžiama iš dalies keisti 35, 36 ir 37 priedus; reikalauja, kad prieš atliekant bet kokius tokius pakeitimus būtų iš anksto deramai konsultuojamasi su Parlamentu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reiškia didelį susirūpinimą dėl padėties šio laikotarpio pabaigoje ir primena JK, kad tolesnis jos patekimas į ES rinkas yra tiesiogiai susijęs su ES žvejų patekimu į JK vandenis pasibaigus šiam laikotarpiui; primena, kad jei JK pasinaudotų galimybe apriboti prieigą po pradinio 51⁄2 metų laikotarpio, ES galės imtis veiksmų savo interesams apsaugoti, įskaitant JK žuvies importo tarifų ar kvotų atkūrimą arba kitų susitarimo dalių taikymo sustabdymą, jei kiltų didelių ekonominių ar socialinių sunkumų ES žvejų bendruomenėms rizika; labai apgailestauja dėl to, kad ES žvejybos teisės kvestionuojamos taikant nukreipiamąsias priemonėmis, pvz., užkertant kelią laiku priimti susitarimą dėl BLSK ir kvotų ir taikant nepriimtinas technines priemones, taip pat prieštaringai siaurai aiškinant licencijų įsigijimo sąlygas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia savo gilų susirūpinimą dėl galimų JK nukrypimo nuo Sąjungos reglamentų dėl techninių priemonių ir kitų susijusių Sąjungos aplinkos teisės aktų pasekmių, dėl kurių kai kuriems Europos žvejybos laivams gali būti de facto apribota prieiga prie JK vandenų; primena, kad Susitarimu kiekviena šalis įpareigojama tiksliai pagrįsti, kad bet koks pokytis šioje srityje yra nediskriminacinio pobūdžio ir būtinas, atsižvelgiant į moksliškai patikrinamus duomenis, siekiant užtikrinti ilgalaikį aplinkos tvarumą; ragina Komisiją ypač budriai stebėti, ar laikomasi šių sąlygų, ir griežtai reaguoti, jei JK imtųsi diskriminacinių veiksmų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reiškia susirūpinimą dėl skirtingų taisyklių, taikomų teritorijoms, turinčioms specialų su JK susijusį statusą, visų pirma Karūnos priklausiniams ir užjūrio teritorijoms, padarinių; ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį šioms teritorijoms ir jų specifiškumui; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra susirūpinęs dėl to, kaip remiantis Susitarimu ateityje būtų nagrinėjamas ir užginčytas galimas vienašalis JK sprendimas sumažinti socialinius ir darbo standartus; dar kartą pakartoja, kad bet koks vienašalis socialinių ir darbo standartų mažinimas Europos darbuotojų ir įmonių sąskaita turi būti skubiai svarstomas ir padėtis ištaisyta siekiant išlaikyti vienodas sąlygas; apgailestauja, kad, nors pagal Susitarimo dėl išstojimo 127 straipsnį JK buvo įpareigota pereinamuoju laikotarpiu perkelti direktyvą dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir direktyvą dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų (13), ji nesiėmė būtinų veiksmų, kad tai padarytų, ir taip darbuotojai JK neteko tam tikrų naujai nustatytų teisių; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad naujasis bendradarbiavimo socialinės apsaugos koordinavimo mechanizmas yra artimas galiojančioms taisyklėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 (14) dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir Reglamentą (EB) Nr. 987/2009 (15), nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 įgyvendinimo tvarką; ypač palankiai vertina tai, kad ES nuostatos dėl nediskriminavimo, vienodo požiūrio ir laikotarpių sumavimo yra užtikrintos Susitarime; vis dėlto apgailestauja dėl materialinės taikymo srities apribojimų, visų pirma dėl to, kad neįtrauktos išmokos šeimai, ilgalaikė priežiūra ir neįmokinės išmokos pinigais bei bedarbio išmokų perkėlimas; ragina Šalis nedelsiant suteikti piliečiams, kuriems daro poveikį laisvo judėjimo apribojimai, išsamią ir patikimą informaciją apie jų teises reziduoti šalyje, dirbti ir socialinės apsaugos koordinavimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į laikiną nuostatą dėl asmens duomenų perdavimo JK; pakartoja savo 2020 m. vasario 12 d. ir 2020 m. birželio 18 d. rezoliucijų dėl duomenų apsaugos, kaip vienos iš pagrindinių teisių ir vieno iš esminių skaitmeninės ekonomikos veiksnių, svarbą; primena, kad, kalbant apie JK teisinės duomenų apsaugos sistemos tinkamumą, laikantis ESTT praktikos, JK apsaugos lygis turi iš esmės prilygti ES teisinės sistemos garantuojamam lygiui, be kita ko, tolesnio duomenų perdavimo trečiosioms valstybėms srityje, nesvarbu, ar duomenys perduodami komerciniais, ar teisėsaugos tikslais; pripažįsta, kad 2021 m. vasario 19 d. pradėta dviejų sprendimų dėl asmens duomenų perdavimo Jungtinei Karalystei pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (16) (BDAR) ir Teisėsaugos direktyvą (17) priėmimo procedūra; ragina Komisiją nepriimti teigiamo sprendimo dėl tinkamumo, jei nebus visapusiškai laikomasi ES teisėje ir teismų praktikoje nustatytų sąlygų; pabrėžia, kad sprendimas dėl tinkamumo negali būti Jungtinės Karalystės ir ES derybų objektas, nes jame kalbama apie EŽTK, Chartijoje ir ES Sutartyse pripažintos pagrindinės teisės apsaugą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad, kalbant apie bendradarbiavimą su trečiąja šalimi, Susitarimu nustatomas precedento neturintis artimas bendradarbiavimas su Jungtine Karalyste teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad Susitarimo III dalies III antraštinėje dalyje, atsižvelgiant į joje reglamentuojamos srities jautrumą, kaip papildoma apsaugos priemonė numatyta speciali ginčų sprendimo tvarka; palankiai vertina nuostatas dėl III dalies taikymo sustabdymo ir nutraukimo, visų pirma dėl EŽTK sąlygų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apgailestauja, kad nebuvo atsižvelgta į Parlamento reikalavimus dėl bendro ES požiūrio į prieglobstį, migraciją ir sienų valdymą ir kad šie svarbūs klausimai, kurie taip pat daro poveikį pažeidžiamiausių asmenų, pvz., nelydimų nepilnamečių, teisėms, dabar turi būti sprendžiami dvišaliu bendradarbiavimu; ragina ES ir JK skubiai susitarti dėl atitinkamo susitarimo, kuris pakeistų Dublino reglamentą (18); |
| --- | --- |

36.

| 37. | apgailestauja dėl pernelyg menkų Susitarimo užmojų judumo politikos srityje ir ragina nustatyti saugius teisėtos migracijos kelius tarp ES ir JK; teigiamai vertina nuostatas dėl trumpalaikio apsilankymo vizų ir valstybių narių tarpusavio nediskriminavimo sąlygos; ragina JK nediskriminuoti ES piliečių dėl jų pilietybės nei registracijos Nuolatinio gyventojo statuso suteikimo ES piliečiams programoje požiūriu, nei sprendžiant judumo ir vizų klausimus; ragina Komisiją griežtai laikytis abipusiškumo principo; smerkia diskriminacinį JK sprendimą taikyti skirtingus mokesčius už darbo vizas tam tikrų ES valstybių narių piliečiams, pavyzdžiui, už sezoninio darbo vizas ir sveikatos bei priežiūros darbuotojų vizas; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti vienodas galimybes ES piliečiams patekti į JK darbo rinką ir kad visiems ES piliečiams reikia taikyti vienodą mokestį, ir todėl primygtinai ragina JK nedelsiant atšaukti savo sprendimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją visapusiškai informuoti Parlamentą apie Europos Centrinio Banko, Europos priežiūros institucijų, Europos sisteminės rizikos valdybos ir Bendros pertvarkymo valdybos susitarimo įgyvendinimo stebėseną, taip pat apie finansinių paslaugų rinkos pokyčius, siekiant laiku nustatyti galimus rinkos sutrikimus ir grėsmes finansiniam stabilumui, rinkos vientisumui ir investuotojų apsaugai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją naudoti turimas priemones, atliekant būsimą kovos su pinigų plovimu sistemos peržiūrą svarstyti naujas priemones ir užtikrinti sąžiningą bendradarbiavimą tikrosios nuosavybės skaidrumo srityje, taip pat užtikrinti vienodas sąlygas ir apsaugoti bendrąją rinką nuo pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, kurią kelia JK; |
| --- | --- |

39.

| 40. | su džiaugsmu pažymi, kad į Susitarimą įtraukti įsipareigojimai dėl mokesčių skaidrumo ir sąžiningos mokesčių konkurencijos, taip pat bendra Politinė deklaracija dėl kovos su žalingais mokesčių režimais; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina pranešimą apie JK ir ES susitarimą dėl susitarimo memorandumo dėl finansinių paslaugų, tačiau apgailestauja, kad iki šiol JK sprendimai dėl lygiavertiškumo režimo taikymo buvo priimti tik atskirų EEE valstybių, įskaitant Europos Sąjungos valstybes nares, o ne apskritai visos Sąjungos atžvilgiu; primena, kad sprendimai dėl lygiavertiškumo režimo taikymo apima keletą teisės sričių, kurios turi būti suderintos ES lygmeniu, ir kad kai kuriais atvejais priežiūrą tiesiogiai vykdo ES valdžios institucijos; todėl ragina Komisiją, prieš pačiai priimant sprendimus dėl lygiavertiškumo, išnagrinėti, ar JK sprendimai dėl lygiavertiškumo režimo taikymo buvo skirti visai ES, prieš pačiai nustatant lygiavertiškumą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad reikia išsamiau paaiškinti nekintamumo įsipareigojimo mokesčių srityje taikymo sritį; baiminasi dėl skirtingų mokesčių srities teisės aktų poveikio; yra ypač susirūpinęs dėl išankstinio JK pranešimo, kad ji įsipareigoja tik dėl privalomo praneštinų susitarimų atskleidimo remiantis silpnesniais tarptautiniais standartais, taip pat apgailestauja dėl viešų pareiškimų dėl laisvųjų uostų atidarymo JK; |
| --- | --- |

42.

| 43. | įspėja, kad dėl neaiškios Susitarimo terminijos ir jame nustatytų neprivalomų ar nenuspėjamų teisinių taisyklių ir priežiūros mechanizmų apmokestinimo srityje padidėja fiskalinio dempingo rizika; be to, pažymi, kad esama pavojaus, kad dėl Susitarimo vykdymo užtikrinimo gali imti rastis neišspręstų ginčų, nes nesama tiesioginio poveikio nuostatų, įskaitant nuostatas dėl žalingos mokesčių praktikos; susirūpinęs pažymi, kad valstybės pagalbos mokesčių srityje sąlygos ES prekybos susitarimuose su Šveicarija ir Kanada yra griežtesnės; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad Susitarimas netaikomas JK Karūnos priklausiniams ir JK užjūrio teritorijoms; mano, kad turėtų būti atliktas kruopštus tikrinimas siekiant užtikrinti, kad Susitarime nebūtų spragų, dėl kurių šios teritorijos galėtų būti naudojamos kaip partneriai kuriant naujas žalingas mokesčių sistemas, darančias poveikį vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina tai, kad Paryžiaus susitarimas bus esminis Susitarimo elementas; tačiau apgailestauja, kad su ŠESD susijęs bazinis klimato apsaugos lygis nustatytas neatsižvelgiant į persvarstytus 2030 m. visos ekonomikos tikslus, kurie netrukus bus priimti, taip pat pabrėžia, kad ES planuoja toliau stiprinti ir plėsti savo apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) taikymo sritį; mano, kad jei atsirastų didelių ES ir JK ATLPS skirtumų, galėtų būti iškraipytos vienodos sąlygos, todėl į tai turėtų būti atsižvelgta taikant ES pasienio anglies dioksido korekcinį mechanizmą, kai jis bus pradėtas taikyti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina nuostatas dėl bendradarbiavimo sveikatos saugumo klausimais, kurios šalims ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms sudaro sąlygas keistis svarbia informacija, tačiau apgailestauja, kad šis bendradarbiavimas buvo apribotas reikšmingų pavojų visuomenės sveikatai vertinimu ir priemonių, kurių galėtų reikėti siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, koordinavimu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina tai, kad ES maisto saugos standartai nepasikeis ir kad Susitarimu siekiama apsaugoti aukštus ES sanitarijos ir fitosanitarijos (SF) priemonių standartus; pakartoja, kad prekių, kurioms privaloma taikyti SF priemones, prekybos srautai tarp ES ir JK bus labai dideli, ir kad ES turėtų parengti tinkamą koordinavimo procedūrą, kad ES uostuose nebūtų vykdomi skirtingi iš JK įvežamų prekių patikrinimai; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina į Susitarimą įtrauktą išsamų skyrių dėl oro transporto, kuriuo turėtų būti užtikrinta, kad būtų apsaugoti ES strateginiai interesai, ir į kurį įtrauktos atitinkamos nuostatos dėl patekimo į rinką, skrydžių teisių, bendro kodo naudojimo ir keleivių teisių; palankiai vertina skyriuje dėl aviacijos pateiktas konkrečias nuostatas dėl vienodų sąlygų, kuriomis bus užtikrinta, kad ES ir JK oro vežėjai konkuruotų vienodomis sąlygomis; atkreipia dėmesį į rastą sprendimą dėl nuosavybės ir kontrolės taisyklių, kuriomis reglamentuojamas patekimas į vidaus rinką, kartu paliekant galimybę tęsti liberalizavimą ateityje; palankiai vertina konkretų skyrių dėl aviacijos saugos, kuriame numatytas glaudus bendradarbiavimas aviacijos saugos ir oro eismo valdymo srityse; mano, kad toks bendradarbiavimas neturėtų riboti ES galimybių nustatyti apsaugos lygį, kuris, jos nuomone, tinkamas saugai užtikrinti; pabrėžia būsimo glaudaus JK Civilinės aviacijos administracijos ir Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros bendradarbiavimo svarbą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina tai, kad vežėjams kelių transportu Susitarimu bus užtikrintas susisiekimas be kvotų tarp ES ir JK ir kad juo bus užtikrintos visos tranzito teisės per viena kitos teritorijas – vadinamasis sausumos tiltas; palankiai vertina tai, kad per derybas dėl kelių transporto buvo susitarta dėl tikrai vienodų sąlygų ir konkrečių šios srities nuostatų, pagal kurias JK privalės laikytis aukštų ES standartų, taikomų krovinių vežimo keliais sektoriui; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad į Susitarimą, be kita ko, įtraukti standartai dėl galimybės verstis profesine veikla, vairuotojų komandiravimo, vairavimo ir poilsio laiko, tachografų ir transporto priemonių masės bei matmenų; pažymi, kad tokie standartai užtikrins ne tik sąžiningą konkurenciją, bet ir geras vairuotojų darbo sąlygas bei aukštą kelių eismo saugumo lygį; palankiai vertina specialias nuostatas, susijusias su Šiaurės Airija, priimtas pripažįstant išskirtinę Airijos padėtį, kurios padės kuo labiau sumažinti visos salos ekonomikos sutrikdymą; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant transporto srities suinteresuotiesiems subjektams teikti tikslią ir naudingą informaciją, garantuoti atitinkamų IT sistemų veikimą ir patikimumą ir užtikrinti, kad visi tranzitui reikalingi dokumentai būtų prieinami internetu; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia apsvarstyti galimybę teikti finansinę paramą tam tikriems uostams, kad būtų greitai pašalintos fizinės infrastruktūros kliūtys, atsirandančios dėl pailgėjusio sieną kertančių vežėjų laukimo laiko; ragina ES ir JK glaudžiai bendradarbiauti, kad būtų išvengta nereikalingo vėlavimo ir trikdžių transporto sistemoje, išlaikant didžiausio įmanomo masto junglumą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina tolesnį Europos bendradarbiavimą su JK mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų ir kosmoso srityje; pabrėžia, kad svarbu remti mokslininkų judumą užtikrinant laisvą mokslo žinių ir technologijų judėjimą; ragina ES ir JK judriojo ryšio paslaugų teikėjus toliau taikyti tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis principą; pažymi, kad energetikos skyrius baigs galioti 2026 m. birželio 30 d.; pabrėžia, kad reikia tęsti bendradarbiavimą visais energetikos klausimais ir po to, atsižvelgiant į abiejų energijos rinkų jungtį ir į tai, kad Šiaurės Airija liks ES energijos vidaus rinkoje; atkreipia dėmesį į ES ir JK susitarimą dėl bendradarbiavimo siekiant saugiai ir taikiai naudoti branduolinę energiją; apgailestauja dėl to, kad jis neįtrauktas į pritarimo procedūrą, nes Euratomo sutartyje nenumatytas Parlamento vaidmuo; ragina sudaryti susitarimo memorandumą, grindžiamą Šiaurės jūros šalių bendradarbiavimo energetikos klausimais (NSEC) sistema, kuris apimtų bent bendrus projektus, jūrinių teritorijų planavimą, jūros energijos integravimą į energijos rinkas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina atitinkamame Susitarimo skirsnyje nustatytas JK dalyvavimo Sąjungos programose taisykles; mano, kad tos taisyklės iš esmės atitinka Parlamento lūkesčius, išdėstytus 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rekomendacijose dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste; visų pirma mano, kad šiomis taisyklėmis apsaugomi Sąjungos finansiniai interesai; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina automatinio koregavimo mechanizmo taikymą programai „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina JK prisijungimą prie programos „Europos horizontas“; palankiai vertina JK ketinimą dalyvauti Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programoje, Kosmoso programos komponento „Copernicus“ bei ITER veikloje ir tai, kad JK galės toliau naudotis kosmoso stebėjimo ir sekimo paslaugomis pagal Kosmoso programą; palankiai vertina tai, kad programai PEACE+ bus taikomas atskiras finansavimo susitarimas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | itin apgailestauja dėl Jungtinės Karalystės sprendimo nedalyvauti programoje „Erasmus+“ 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpiu; pabrėžia, kad šis sprendimas lems pralaimėjimą, dėl kurio ES ir JK gyventojai ir organizacijos, negalėdami vykdyti mainų ir bendradarbiavimo projektų, praras gyvenimą keičiančias galimybes; yra itin nustebęs, kad Jungtinė Karalystė savo sprendimą pagrindė pernelyg didelėmis dalyvavimo išlaidomis; primygtinai ragina JK pasinaudoti Bendroje deklaracijoje dėl dalyvavimo Sąjungos programose numatytu vadinamuoju atvėsimo laikotarpiu ir persvarstyti savo poziciją; palankiai vertina dosnų Airijos pasiūlymą įdiegti mechanizmą ir finansavimą, kad studentai iš Šiaurės Airijos galėtų toliau dalyvauti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primena, kad švietimas ir moksliniai tyrimai yra neatsiejamos akademinio bendradarbiavimo dalys ir kad programų „Europos horizontas“ ir „Erasmus+“ sąveika yra pagrindinis naujos kartos programų aspektas; pabrėžia, kad jis atidžiai stebės padėtį, siekdamas užtikrinti, kad diferencijuotas požiūris į JK dalyvavimą dviejose ES akademinio bendradarbiavimo programose nepakenktų jų veiksmingumui ar ankstesnio bendradarbiavimo rezultatams; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti visais aspektais ir kad JK visapusiškai laikytųsi savo finansinių įsipareigojimų, nustatytų pagal Susitarimą; pabrėžia, kad reikia glaudžiai bendradarbiauti PVM ir muitų srityse, siekiant užtikrinti tinkamą skolų išieškojimą ir reikalavimų vykdymą; pabrėžia, kad muitinės procedūros yra itin sudėtingos ir kad reikia nuolat užtikrinti greitą keitimąsi informacija ir tvirtą ES ir JK bendradarbiavimą, siekiant, kad kontrolė ir muitinis įforminimas būtų atliekami veiksmingai ir kad būtų vykdomi atitinkami teisės aktai; kartu akcentuoja, kad reikia užkirsti kelią sukčiavimui muitais ir PVM, įskaitant neteisėtą prekybą arba kontrabandą, vykdant tinkamą kontrolę ir atsižvelgiant į nelegalios prekybos tam tikromis prekėmis arba jų kontrabandos tikimybę, taip pat į neteisingo kilmės šalies ar turinio deklaravimo tikimybę; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad Susitarimas būtų visapusiškai įgyvendintas, o – pagal glaudaus šalių bendradarbiavimo nuostatas – Komisijos tarnybų, Europos Audito Rūmų, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ir Europos prokuratūros teisės susipažinti su duomenimis bei Parlamento teisės vykdyti priežiūrą būtų visapusiškai laikomasi; taip pat pabrėžia ESTT kompetencijų, susijusių su Komisijos sprendimais, svarbą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia intelektinės nuosavybės svarbą ir poreikį užtikrinti reguliavimo tęstinumą, išskyrus būsimų geografinių nuorodų klausimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Susitarime nustatytą sustiprintą intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, apimančią visų rūšių intelektinės nuosavybės teises, taip pat vykdymo užtikrinimo ir bendradarbiavimo nuostatas, apimančias įvairias priemones; |
| --- | --- |

57.

| 58. | labai apgailestauja, kad esamos šalių bendrovių rūšys, pvz., Europos akcinės bendrovės („Societas Europaea“ (SE)) arba ribotos atsakomybės bendrovės, į Susitarimą neįtrauktos, todėl atitinkama kita šalis jų nebepripažins; vis dėlto palankiai vertina tai, kad šalys, saugodamos ekonominės veiklos vykdytojus, atsižvelgė į poreikį užtikrinti darnaus ir konkurencingo vystymosi aplinką, įsipareigodamos nekeisti darbo ir socialinių standartų ir susitardamos dėl draudžiamos praktikos, vykdymo užtikrinimo ir bendradarbiavimo konkurencijos politikos srityje nuostatų; |
| --- | --- |

58.

| 59. | apgailestauja, kad teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose nebuvo įtrauktas į derybas dėl būsimos ES ir JK partnerystės, ir pabrėžia, kad reikia kuo greičiau pasiekti bendrą sutarimą šioje srityje; atsižvelgdamas į tai, primena, kad ES turėtų labai atidžiai apsvarstyti savo sprendimą dėl galimybės JK likti 2007 m. Lugano konvencijos šalimi, ypač atsižvelgiant į minėtos konvencijos II protokolą dėl vienodo jos aiškinimo ir galimybę išlaikyti bendrą savo santykių su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis pusiausvyrą; be to, primena, kad veiksmingas Komisijos ir Parlamento bendradarbiavimas ir dialogas, ypač su Teisės reikalų komitetu, atsakingu už tarptautinės teisės aiškinimą ir taikymą, kiek tai susiję su Europos Sąjunga, bus be galo svarbus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | taip pat labai apgailestauja dėl to, kad Susitarime nebuvo rasta išsamių ir prasmingų būdų spręsti santuokos, tėvų pareigų ir kitų šeimos bylų klausimus; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tvirtesnio bendradarbiavimo galimybes, bent jau pagrindiniais šeimos teisės ir praktinio bendradarbiavimo klausimais tėvų pareigų, vaikų grobimo ir išlaikymo prievolių srityse, kurios gali būti suteiktos JK dalyvaujant stebėtojos teisėmis Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose posėdžiuose; |
| --- | --- |

60.

| 61. | apgailestauja, kad Susitarime faktiškai nesuteikiama jokio vaidmens ES Teisingumo Teismui, nepaisant to, kad Politinėje deklaracijoje šalys įsipareigojo užtikrinti, kad arbitražo kolegija kreipsis į ESTT, kad jis priimtų privalomą sprendimą tais atvejais, kai tarp šalių kyla ginčas dėl ES teisės sąvokų aiškinimo; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pažymi, kad Susitarimas netaikomas Gibraltarui ir neturi jokio poveikio jo teritorijai; atkreipia dėmesį į preliminarų Ispanijos ir JK susitarimą dėl siūlomos ES ir JK susitarimo dėl būsimų Gibraltaro santykių su ES sistemos, pagal kurią Gibraltare būtų galima taikyti atitinkamas Šengeno acquis nuostatas; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinės Karalystės vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  OL L 444, 2020 12 31, p. 2.

(2)  OL C 298, 2018 8 23, p. 24.

(3)  OL C 346, 2018 9 27, p. 2.

(4)  OL C 369, 2018 10 11, p. 32.

(5)  OL C 162, 2019 5 10, p. 40.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0016.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0006.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0033.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0152.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0018.

(11)  OL L 29, 2020 1 31, p. 7.

(12)  OL C 34, 2020 1 31, p. 1.

(13)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1152 dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje (OL L 186, 2019 7 11, p. 105).

(14)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų (OL L 166, 2004 4 30, p. 1).

(15)  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 987/2009, nustatantis Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (OL L 284, 2009 10 30, p. 1).

(16)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(17)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

(18)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (OL L 180, 2013 6 29, p. 31).

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/38

---

P9_TA(2021)0143

Dirvožemio apsauga

2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dirvožemio apsaugos (2021/2548(RSP))

(2021/C 506/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 191 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 191 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl klimato kaitos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 23 d. Tarybos išvadas „Biologinė įvairovė. Būtinybė skubiai imtis veiksmų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 23 d. Tarybos išvadas „Biologinė įvairovė. Būtinybė skubiai imtis veiksmų“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (1) (7-oji AVP) ir joje išdėstytą 2050 m. viziją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (1) (7-oji AVP) ir joje išdėstytą 2050 m. viziją,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB, nustatančią visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB, nustatančią visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas (2),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios dirvožemio apsaugos sistemą ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/35/EB (COM(2006)0232), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios dirvožemio apsaugos sistemą ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/35/EB (COM(2006)0232),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (5),

| — | atsižvelgdamas į 1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotekų dumblą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotekų dumblą (6),

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (7) (toliau – Nitratų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (7) (toliau – Nitratų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (8), ir į jos vėlesnius pakeitimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (8), ir į jos vėlesnius pakeitimus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (10),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (11),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (12),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos politines gaires 2019–2024 m. laikotarpiu, ypač į Europos nulinės taršos tikslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos politines gaires 2019–2024 m. laikotarpiu, ypač į Europos nulinės taršos tikslą,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2018)0392),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (dėl 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos, AVP) (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (dėl 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos, AVP) (COM(2020)0652),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Tarpvyriausybinės dirvožemio klausimų komisijos, Pasaulio dirvožemio partnerystės ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) paskelbtą ataskaitą „Status of the World Soil Resources Report“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Tarpvyriausybinės dirvožemio klausimų komisijos, Pasaulio dirvožemio partnerystės ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) paskelbtą ataskaitą „Status of the World Soil Resources Report“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 13 d. Komisijos pranešimą „Dirvožemio apsaugos teminės strategijos įgyvendinimas ir vykdoma veikla“ (COM(2012)0046), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 13 d. Komisijos pranešimą „Dirvožemio apsaugos teminės strategijos įgyvendinimas ir vykdoma veikla“ (COM(2012)0046),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ (COM(2020)0667),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. balandžio 16 d. Komisijos komunikatą „Teminė strategija dėl dirvožemių apsaugos“ (COM(2002)0179), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. balandžio 16 d. Komisijos komunikatą „Teminė strategija dėl dirvožemių apsaugos“ (COM(2002)0179),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 12 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Geriausiosios dirvožemio sandarinimo ribojimo, mažinimo arba kompensavimo patirties gairės“ (SWD(2012)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 12 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Geriausiosios dirvožemio sandarinimo ribojimo, mažinimo arba kompensavimo patirties gairės“ (SWD(2012)0101),

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. lapkričio 19 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Teminė strategija dėl dirvožemių apsaugos“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. lapkričio 19 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Teminė strategija dėl dirvožemių apsaugos“ (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl teminės strategijos dėl dirvožemio apsaugos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl teminės strategijos dėl dirvožemio apsaugos (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl 15-osios Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 15) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl 15-osios Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 15) (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl teminės strategijos dėl dirvožemio apsaugos (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl teminės strategijos dėl dirvožemio apsaugos (21),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 19 d. Regionų komiteto nuomonę „Dirvožemio apsaugos teminės strategijos įgyvendinimas“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 19 d. Regionų komiteto nuomonę „Dirvožemio apsaugos teminės strategijos įgyvendinimas“ (22),

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Teminė strategija dėl dirvožemių apsaugos“ (COM(2002)0179) (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Teminė strategija dėl dirvožemių apsaugos“ (COM(2002)0179) (23),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 5 d. Regionų komiteto nuomonę dėl agroekologijos (CDR 3137/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 5 d. Regionų komiteto nuomonę dėl agroekologijos (CDR 3137/2020),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 33/2018 „Kova su dykumėjimu ES: didėjanti grėsmė, kuriai sumažinti reikia imtis daugiau veiksmų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 33/2018 „Kova su dykumėjimu ES: didėjanti grėsmė, kuriai sumažinti reikia imtis daugiau veiksmų“,

| — | atsižvelgdamas į ES vandens teisės aktų tinkamumo patikrą (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES vandens teisės aktų tinkamumo patikrą (SWD(2019)0439),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma 15 DVT – saugoti ir atkurti sausumos ekosistemas, skatinti tausų jų naudojimą, darniai valdyti miškus, kovoti su dykumėjimu, sustabdyti žemės degradaciją ir pakeisti šį procesą priešingu bei sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma 15 DVT – saugoti ir atkurti sausumos ekosistemas, skatinti tausų jų naudojimą, darniai valdyti miškus, kovoti su dykumėjimu, sustabdyti žemės degradaciją ir pakeisti šį procesą priešingu bei sustabdyti biologinės įvairovės nykimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 30 d. neoficialiame ministrų susitikime miestų klausimais priimtą dokumentą „Naujoji Leipcigo chartija. Siekti bendrojo gėrio pasitelkiant miestų galią skatinti pokyčius“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 30 d. neoficialiame ministrų susitikime miestų klausimais priimtą dokumentą „Naujoji Leipcigo chartija. Siekti bendrojo gėrio pasitelkiant miestų galią skatinti pokyčius“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su dykumėjimu (JTKKD), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su dykumėjimu (JTKKD),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvenciją (JTBĮK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvenciją (JTBĮK),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 23 d. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) paskelbtą Dirvožemio degradacijos ir atkūrimo vertinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 23 d. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) paskelbtą Dirvožemio degradacijos ir atkūrimo vertinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos 2020“ (SOER 2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos 2020“ (SOER 2020),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. Komisijos ir Jungtinio tyrimų centro paskelbtą ataskaitą „The State of Soil in Europe – A contribution of the JRC to the European Environment Agency’s Environment State and Outlook Report – SOER 2010“. |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. Komisijos ir Jungtinio tyrimų centro paskelbtą ataskaitą „The State of Soil in Europe – A contribution of the JRC to the European Environment Agency’s Environment State and Outlook Report – SOER 2010“.

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugpjūčio 8 d. paskelbtą Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugpjūčio 8 d. paskelbtą Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Jungtinių Tautų Nelaimių rizikos mažinimo biuro ataskaitą „Economic losses, poverty & disasters: 1998-2017“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Jungtinių Tautų Nelaimių rizikos mažinimo biuro ataskaitą „Economic losses, poverty & disasters: 1998-2017“,

| — | atsižvelgdamas į žodžiu pateiktus klausimus Tarybai ir Komisijai dėl dirvožemio apsaugos (O-000024/2021 – B9-0011/2021 ir O-000023/2021 – B9-0010/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į žodžiu pateiktus klausimus Tarybai ir Komisijai dėl dirvožemio apsaugos (O-000024/2021 – B9-0011/2021 ir O-000023/2021 – B9-0010/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi dirvožemis yra svarbi, sudėtinga, daugiafunkcė gyvoji ekosistema, turinti didžiulę aplinkosauginę, socialinę ir ekonominę reikšmę, atliekanti daugelį esminių funkcijų ir teikianti paslaugas, kurios yra gyvybiškai svarbios žmogaus egzistencijai ir ekosistemos išlikimui, kad dabartinės ir ateities kartos galėtų patenkinti savo poreikius; |
| --- | --- |

A.

kadangi dirvožemis yra svarbi, sudėtinga, daugiafunkcė gyvoji ekosistema, turinti didžiulę aplinkosauginę, socialinę ir ekonominę reikšmę, atliekanti daugelį esminių funkcijų ir teikianti paslaugas, kurios yra gyvybiškai svarbios žmogaus egzistencijai ir ekosistemos išlikimui, kad dabartinės ir ateities kartos galėtų patenkinti savo poreikius;

| B. | kadangi Žemės dirvožemiai yra didžiausia žemės anglies saugykla, kurioje yra maždaug 2 500 gigatonų anglies (1 gigatona = 1 mlrd. metrinių tonų), palyginti su 800 gigatonų, esančių atmosferoje, ir 560 gigatonų – gyvūnijoje ir augmenijoje; kadangi sveiki dirvožemiai yra labai svarbūs švelninant klimato kaitą, nes jie kasmet pašalina apie 25 proc. anglies ekvivalento, išmetamo naudojant iškastinį kurą pasaulyje; kadangi pasaulyje dirbami dirvožemiai prarado 50–70 proc. pirminių anglies sankaupų (24); |
| --- | --- |

B.

kadangi Žemės dirvožemiai yra didžiausia žemės anglies saugykla, kurioje yra maždaug 2 500 gigatonų anglies (1 gigatona = 1 mlrd. metrinių tonų), palyginti su 800 gigatonų, esančių atmosferoje, ir 560 gigatonų – gyvūnijoje ir augmenijoje; kadangi sveiki dirvožemiai yra labai svarbūs švelninant klimato kaitą, nes jie kasmet pašalina apie 25 proc. anglies ekvivalento, išmetamo naudojant iškastinį kurą pasaulyje; kadangi pasaulyje dirbami dirvožemiai prarado 50–70 proc. pirminių anglies sankaupų (24);

| C. | kadangi Europoje nustatyta daugiau kaip 320 pagrindinių dirvožemio tipų, pasižyminčių dideliais fiziniais, cheminiais ir biologiniais skirtumais; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europoje nustatyta daugiau kaip 320 pagrindinių dirvožemio tipų, pasižyminčių dideliais fiziniais, cheminiais ir biologiniais skirtumais;

| D. | kadangi dirvožemis atlieka esminį vaidmenį kaip buveinė ir genofondas, nes jame yra 25 proc. pasaulio biologinės įvairovės, jis yra būtinas teikiant pagrindines ekosistemines paslaugas vietos bendruomenėms ir pasauliniu mastu, pavyzdžiui, aprūpinant maistu, žaliavomis, reguliuojant klimatą per anglies dioksido sekvestraciją, valant vandenį, reguliuojant maisto medžiagas, kontroliuojant kenkėjus, ir yra žmogaus veiklos platforma bei padeda išvengti potvynių ir sausrų; kadangi dirvožemio formavimas yra vienas iš ekosistemų procesų, kurie, kaip žinoma, Europoje silpnėja; |
| --- | --- |

D.

kadangi dirvožemis atlieka esminį vaidmenį kaip buveinė ir genofondas, nes jame yra 25 proc. pasaulio biologinės įvairovės, jis yra būtinas teikiant pagrindines ekosistemines paslaugas vietos bendruomenėms ir pasauliniu mastu, pavyzdžiui, aprūpinant maistu, žaliavomis, reguliuojant klimatą per anglies dioksido sekvestraciją, valant vandenį, reguliuojant maisto medžiagas, kontroliuojant kenkėjus, ir yra žmogaus veiklos platforma bei padeda išvengti potvynių ir sausrų; kadangi dirvožemio formavimas yra vienas iš ekosistemų procesų, kurie, kaip žinoma, Europoje silpnėja;

| E. | kadangi, nors dirvožemis yra labai dinamiškas, jis taip pat yra labai trapus ir neatsinaujinantis, baigtinis išteklius, nes dirvožemio formavimosi greitis yra vienas centimetras į viršų per 1 000 metų; kadangi dėl to dirvožemis yra labai vertingas išteklius; |
| --- | --- |

E.

kadangi, nors dirvožemis yra labai dinamiškas, jis taip pat yra labai trapus ir neatsinaujinantis, baigtinis išteklius, nes dirvožemio formavimosi greitis yra vienas centimetras į viršų per 1 000 metų; kadangi dėl to dirvožemis yra labai vertingas išteklius;

| F. | kadangi dirvožemis yra svarbus mūsų Europos kraštovaizdžių grožiui, taip pat miškų vietovėms, pakrantėms, kalnuotoms vietovėms ir visoms Europos ekosistemoms; |
| --- | --- |

F.

kadangi dirvožemis yra svarbus mūsų Europos kraštovaizdžių grožiui, taip pat miškų vietovėms, pakrantėms, kalnuotoms vietovėms ir visoms Europos ekosistemoms;

| G. | kadangi pievų ir miškų dirvožemiai yra anglies absorbentas, dėl kurio ES per metus pašalinama iki 80 mln. tonų anglies dioksido (25); kadangi vis dėlto ES pasėlių plotai ir pievos kartu yra grynasis išmetamųjų teršalų šaltinis, dėl kurio 2017 m. išmesta apie 75,3 mln. tonų anglies dioksido ekvivalento (MtCO2e) (26); kadangi dėl to žemės ūkio ir miškininkystės sektoriai gali labai prisidėti prie anglies dioksido pašalinimo iš atmosferos, surinkdami ir saugodami anglies dioksidą dirvožemyje bei biomasėje; |
| --- | --- |

G.

kadangi pievų ir miškų dirvožemiai yra anglies absorbentas, dėl kurio ES per metus pašalinama iki 80 mln. tonų anglies dioksido (25); kadangi vis dėlto ES pasėlių plotai ir pievos kartu yra grynasis išmetamųjų teršalų šaltinis, dėl kurio 2017 m. išmesta apie 75,3 mln. tonų anglies dioksido ekvivalento (MtCO2e) (26); kadangi dėl to žemės ūkio ir miškininkystės sektoriai gali labai prisidėti prie anglies dioksido pašalinimo iš atmosferos, surinkdami ir saugodami anglies dioksidą dirvožemyje bei biomasėje;

| H. | kadangi dirvožemio struktūra ir savybės yra tūkstančius metų trunkančių dirvožemio formavimosi, geomorfologinių ir geologinių procesų rezultatas ir dėl to dirvožemis priskiriamas neatsinaujinantiems ištekliams; kadangi dėl šios priežasties yra daug pigiau užkirsti kelią bet kokio pobūdžio žalingam poveikiui, daromam dirvožemio klodams (erozija, irimas, degradavimas, druskėjimas ir t. t.) ir jo neteršti, nei mėginti atkurti funkcijas; |
| --- | --- |

H.

kadangi dirvožemio struktūra ir savybės yra tūkstančius metų trunkančių dirvožemio formavimosi, geomorfologinių ir geologinių procesų rezultatas ir dėl to dirvožemis priskiriamas neatsinaujinantiems ištekliams; kadangi dėl šios priežasties yra daug pigiau užkirsti kelią bet kokio pobūdžio žalingam poveikiui, daromam dirvožemio klodams (erozija, irimas, degradavimas, druskėjimas ir t. t.) ir jo neteršti, nei mėginti atkurti funkcijas;

| I. | kadangi dirvožemio funkcijos labai priklauso nuo viso dirvožemio biologinės įvairovės papildymo; kadangi įvairovė virš žemės ir po žeme turi svarbių sąsajų, o dirvožemio biologinė įvairovė yra svarbus vietos augalų įvairovės veiksnys; |
| --- | --- |

I.

kadangi dirvožemio funkcijos labai priklauso nuo viso dirvožemio biologinės įvairovės papildymo; kadangi įvairovė virš žemės ir po žeme turi svarbių sąsajų, o dirvožemio biologinė įvairovė yra svarbus vietos augalų įvairovės veiksnys;

| J. | kadangi daugelyje aplinkos apsaugos teisės aktų (pvz., Buveinių direktyvoje arba „Natura 2000“) ir pagrindiniuose ES bendros žemės ūkio politikos teisės aktuose nėra numatyta dirvožemio biologinės įvairovės apsaugos; kadangi dirvožemio biologinės įvairovės didinimas arba išsaugojimas yra veiksmingas sprendimas, galintis padėti atkurti dirvožemį ir atkurti dirvožemio taršą; |
| --- | --- |

J.

kadangi daugelyje aplinkos apsaugos teisės aktų (pvz., Buveinių direktyvoje arba „Natura 2000“) ir pagrindiniuose ES bendros žemės ūkio politikos teisės aktuose nėra numatyta dirvožemio biologinės įvairovės apsaugos; kadangi dirvožemio biologinės įvairovės didinimas arba išsaugojimas yra veiksmingas sprendimas, galintis padėti atkurti dirvožemį ir atkurti dirvožemio taršą;

| K. | kadangi tiek ES, tiek pasaulyje žemė ir dirvožemis ir toliau blogėja dėl įvairios žmogaus veiklos, pvz., prasto žemės valdymo, keičiamos žemės naudojimo paskirties, netvarios žemės ūkio praktikos, žemės užleidimo, taršos, netvarios miškininkystės praktikos ir dirvožemio sandarinimo, biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos, kurią dažnai papildo kiti veiksniai, todėl mažėja jų pajėgumas užtikrinti ekosistemines paslaugas visai visuomenei; |
| --- | --- |

K.

kadangi tiek ES, tiek pasaulyje žemė ir dirvožemis ir toliau blogėja dėl įvairios žmogaus veiklos, pvz., prasto žemės valdymo, keičiamos žemės naudojimo paskirties, netvarios žemės ūkio praktikos, žemės užleidimo, taršos, netvarios miškininkystės praktikos ir dirvožemio sandarinimo, biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos, kurią dažnai papildo kiti veiksniai, todėl mažėja jų pajėgumas užtikrinti ekosistemines paslaugas visai visuomenei;

| L. | kadangi tenka apgailestauti, kad ES ir valstybės narės šiuo metu nesistengia laikytis tarptautinių ir europinių su dirvožemiu ir žeme susijusių įsipareigojimų, ypač:






  a) | kovoti su dykumėjimu, atkurti nualintą žemę ir dirvožemį, įskaitant dykumėjimo, sausrų ir potvynių paveiktą žemę, ir siekti, kad iki 2030 m. pasaulyje neblogėtų dirvožemio būklė; |
| --- | --- | --- |

L.

kadangi tenka apgailestauti, kad ES ir valstybės narės šiuo metu nesistengia laikytis tarptautinių ir europinių su dirvožemiu ir žeme susijusių įsipareigojimų, ypač:

a)

kovoti su dykumėjimu, atkurti nualintą žemę ir dirvožemį, įskaitant dykumėjimo, sausrų ir potvynių paveiktą žemę, ir siekti, kad iki 2030 m. pasaulyje neblogėtų dirvožemio būklė;

| b) | pasiekti tikslą ne vėliau kaip 2050 m. nebedidinti bendro užimamo žemės ploto, iki 2020 m. sumažinti eroziją, padidinti dirvožemyje esančios organinės anglies kiekį ir daryti pažangą vykdant atkuriamuosius darbus; |
| --- | --- |

b)

pasiekti tikslą ne vėliau kaip 2050 m. nebedidinti bendro užimamo žemės ploto, iki 2020 m. sumažinti eroziją, padidinti dirvožemyje esančios organinės anglies kiekį ir daryti pažangą vykdant atkuriamuosius darbus;

| c) | tvariai valdyti žemę ES, tinkamai apsaugoti dirvožemį ir užtikrinti, kad iki 2020 m. jau būtų gerokai pasistūmėta į priekį valant užterštas teritorijas; |
| --- | --- |

c)

tvariai valdyti žemę ES, tinkamai apsaugoti dirvožemį ir užtikrinti, kad iki 2020 m. jau būtų gerokai pasistūmėta į priekį valant užterštas teritorijas;

| M. | kadangi dirvožemis atlieka labai svarbų vaidmenį vandentvarkai, nes sveikas dirvožemis, kuriame gausu organinių medžiagų, yra geriau naudingas vandens sistemai ir prisideda prie klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos; kadangi šlapynės, durpynai ir kaimo bei miesto gamtiniai sprendimai saugo ir infiltruoja lietaus vandenį, tai suteikia galimybę užpildyti vandeninguosius sluoksnius sausuoju laikotarpiu ir išvengti jungčių su kanalizacijos įrenginiais, o tai mažina neišvalytų nuotekų išsiliejimą per dideles liūtis; |
| --- | --- |

M.

kadangi dirvožemis atlieka labai svarbų vaidmenį vandentvarkai, nes sveikas dirvožemis, kuriame gausu organinių medžiagų, yra geriau naudingas vandens sistemai ir prisideda prie klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos; kadangi šlapynės, durpynai ir kaimo bei miesto gamtiniai sprendimai saugo ir infiltruoja lietaus vandenį, tai suteikia galimybę užpildyti vandeninguosius sluoksnius sausuoju laikotarpiu ir išvengti jungčių su kanalizacijos įrenginiais, o tai mažina neišvalytų nuotekų išsiliejimą per dideles liūtis;

| N. | kadangi ES yra įvardijusi keletą pagrindinių grėsmių dirvožemiui, kaip antai: klimato kaitą, sandarinimą, tankinimą, eroziją, potvynius ir nuošliaužas, sausras, hidrogeologinį nestabilumą, dirvožemio organinių medžiagų praradimą, gaisrus, smarkias audras, įdruskėjimą, užteršimą ir dirvožemio biologinės įvairovės nykimą, rūgštėjimą ir dykumėjimą; kadangi dauguma šių vykstančių degradacijos procesų nėra tinkamai įtraukti arba visiškai nėra įtraukti į galiojančius ES ir nacionalinius teisės aktus; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES yra įvardijusi keletą pagrindinių grėsmių dirvožemiui, kaip antai: klimato kaitą, sandarinimą, tankinimą, eroziją, potvynius ir nuošliaužas, sausras, hidrogeologinį nestabilumą, dirvožemio organinių medžiagų praradimą, gaisrus, smarkias audras, įdruskėjimą, užteršimą ir dirvožemio biologinės įvairovės nykimą, rūgštėjimą ir dykumėjimą; kadangi dauguma šių vykstančių degradacijos procesų nėra tinkamai įtraukti arba visiškai nėra įtraukti į galiojančius ES ir nacionalinius teisės aktus;

| O. | kadangi dirvožemio erozija daro poveikį 25 proc. ES žemės ūkio paskirties žemės ir 2000–2010 m. laikotarpiu suintensyvėjo maždaug 20 proc.; kadangi apskaičiuota, kad dėl dirvožemio erozijos ES kasmet prarandama 1,25 mlrd. EUR vertės žemės ūkio produkcijos (27); kadangi anglies atsargos ariamosios dirvos viršutiniame dirvožemio sluoksnyje mažėja ir ES nuolat praranda savo šlapynes bei durpynus; kadangi dideli ES žemės ūkio paskirties žemės plotai įdruskėja ir dykumėja, o 32–36 proc. Europos podirvio (28) yra labai jautrūs tankinimui; |
| --- | --- |

O.

kadangi dirvožemio erozija daro poveikį 25 proc. ES žemės ūkio paskirties žemės ir 2000–2010 m. laikotarpiu suintensyvėjo maždaug 20 proc.; kadangi apskaičiuota, kad dėl dirvožemio erozijos ES kasmet prarandama 1,25 mlrd. EUR vertės žemės ūkio produkcijos (27); kadangi anglies atsargos ariamosios dirvos viršutiniame dirvožemio sluoksnyje mažėja ir ES nuolat praranda savo šlapynes bei durpynus; kadangi dideli ES žemės ūkio paskirties žemės plotai įdruskėja ir dykumėja, o 32–36 proc. Europos podirvio (28) yra labai jautrūs tankinimui;

| P. | kadangi erozija yra natūralus reiškinys, galintis sukelti dumblo nuošliaužas, dėl kurio kartais susidaro pražūtingų padarinių, pavyzdžiui, susiformuojant įduboms, dėl kurių prarandamas derlingas dirvožemio sluoksnis, ir kadangi ilgainiui erozija gali lemti dirvožemio degradaciją ir dirbamos žemės praradimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi erozija yra natūralus reiškinys, galintis sukelti dumblo nuošliaužas, dėl kurio kartais susidaro pražūtingų padarinių, pavyzdžiui, susiformuojant įduboms, dėl kurių prarandamas derlingas dirvožemio sluoksnis, ir kadangi ilgainiui erozija gali lemti dirvožemio degradaciją ir dirbamos žemės praradimą;

| Q. | kadangi netvarus žemės ir dirvožemio valdymas turi keletą neigiamų padarinių ne tik sausumos ir gėlo vandens biologinei įvairovei, bet ir jūrų biologinei įvairovei, dėl to keičiasi hidrografinės sąlygos, viršijamos maisto medžiagų ir taršos koncentracijos, taip pat didėja pakrančių jūrų ekosistemų nykimas ir jų būklės blogėjimas; kadangi iš prognozių matyti, kad Europoje nyksta pakrančių apsauga, o tai kelia grėsmę natūraliam pakrančių ekosistemų pajėgumui sumažinti klimato kaitos ir ekstremalių meteorologinių reiškinių poveikį pažeidžiamiausiose pakrančių zonose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi netvarus žemės ir dirvožemio valdymas turi keletą neigiamų padarinių ne tik sausumos ir gėlo vandens biologinei įvairovei, bet ir jūrų biologinei įvairovei, dėl to keičiasi hidrografinės sąlygos, viršijamos maisto medžiagų ir taršos koncentracijos, taip pat didėja pakrančių jūrų ekosistemų nykimas ir jų būklės blogėjimas; kadangi iš prognozių matyti, kad Europoje nyksta pakrančių apsauga, o tai kelia grėsmę natūraliam pakrančių ekosistemų pajėgumui sumažinti klimato kaitos ir ekstremalių meteorologinių reiškinių poveikį pažeidžiamiausiose pakrančių zonose;

| R. | kadangi žemės naudojimas keičia ekosistemų funkcijų kokybę ir kiekybę, nes sudaro sąlygas žemės ir dirvožemio turimo potencialo dėka teikti šias paslaugas; kadangi pagrindiniai dirvožemio ir dirvožemio degradacijos veiksniai yra netvari žemės ūkio ir miškininkystės praktika, miestų plėtra ir klimato kaita (29); |
| --- | --- |

R.

kadangi žemės naudojimas keičia ekosistemų funkcijų kokybę ir kiekybę, nes sudaro sąlygas žemės ir dirvožemio turimo potencialo dėka teikti šias paslaugas; kadangi pagrindiniai dirvožemio ir dirvožemio degradacijos veiksniai yra netvari žemės ūkio ir miškininkystės praktika, miestų plėtra ir klimato kaita (29);

| S. | kadangi informacija apie dirvožemį Europoje vis dar yra neišsami ir nesuderinta; kadangi tai trukdo priimti atitinkamus sprendimus dėl dirvožemio apsaugos regioniniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

S.

kadangi informacija apie dirvožemį Europoje vis dar yra neišsami ir nesuderinta; kadangi tai trukdo priimti atitinkamus sprendimus dėl dirvožemio apsaugos regioniniu ir vietos lygmenimis;

| T. | kadangi ES atsakomybė už dirvožemio apsaugą nesibaigia ties jos sienomis, nes visame pasaulyje didėja paklausa vietovių, kuriose reikia įsikurti, auginti maistą ir gaminti biomasę, o klimato kaita gali turėti neigiamos įtakos žemės paklausai, prieinamumui ir degradacijai; kadangi ES prisideda prie žemės degradacijos trečiosiose šalyse kaip grynasis žemės importuotojas, per importuojamus produktus; |
| --- | --- |

T.

kadangi ES atsakomybė už dirvožemio apsaugą nesibaigia ties jos sienomis, nes visame pasaulyje didėja paklausa vietovių, kuriose reikia įsikurti, auginti maistą ir gaminti biomasę, o klimato kaita gali turėti neigiamos įtakos žemės paklausai, prieinamumui ir degradacijai; kadangi ES prisideda prie žemės degradacijos trečiosiose šalyse kaip grynasis žemės importuotojas, per importuojamus produktus;

| U. | kadangi dirvožemio degradacija didina gaivalinių nelaimių poveikį ir prisideda prie socialinių problemų; |
| --- | --- |

U.

kadangi dirvožemio degradacija didina gaivalinių nelaimių poveikį ir prisideda prie socialinių problemų;

| V. | kadangi tikėtina, kad dėl klimato kaitos ir netinkamos žemės ūkio bei agronominės praktikos didelė Pietų Europos dalis iki 2050 m. taps dykuma, jeigu nebus imtasi griežtų veiksmų; kadangi ES šios grėsmės problema nėra nuosekliai, veiksmingai ir efektyviai sprendžiama (30); kadangi įdruskėjimas daro poveikį 3,8 mln. hektarų ES žemės, o pakrantėje, ypač Viduržemio jūros regione, yra didelis dirvožemio druskingumas; |
| --- | --- |

V.

kadangi tikėtina, kad dėl klimato kaitos ir netinkamos žemės ūkio bei agronominės praktikos didelė Pietų Europos dalis iki 2050 m. taps dykuma, jeigu nebus imtasi griežtų veiksmų; kadangi ES šios grėsmės problema nėra nuosekliai, veiksmingai ir efektyviai sprendžiama (30); kadangi įdruskėjimas daro poveikį 3,8 mln. hektarų ES žemės, o pakrantėje, ypač Viduržemio jūros regione, yra didelis dirvožemio druskingumas;

| W. | kadangi dirvožemio apsauga Europoje šiuo metu susijusi su kitų aplinkos išteklių apsauga ir yra taikoma iš dalies bei suskaidyta į daugelį politikos priemonių, kurios yra nepakankamai koordinuojamos ir dažnai neprivalomos nei ES, nei valstybių narių ir regionų lygmenimis; |
| --- | --- |

W.

kadangi dirvožemio apsauga Europoje šiuo metu susijusi su kitų aplinkos išteklių apsauga ir yra taikoma iš dalies bei suskaidyta į daugelį politikos priemonių, kurios yra nepakankamai koordinuojamos ir dažnai neprivalomos nei ES, nei valstybių narių ir regionų lygmenimis;

| X. | kadangi savanoriškos nacionalinės iniciatyvos ir esamos nacionalinės priemonės yra svarbios siekiant geresnės dirvožemio apsaugos tikslo, tačiau jos pasirodė nepakankamos, jei taikomos atskirai, ir kadangi reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų užkirstas kelias tolesnei dirvožemio degradacijai, įskaitant žemės užėmimą; kadangi, nepaisant esamos dirvožemio apsaugos teminės strategijos, dirvožemio degradacija tęsėsi visoje ES; kadangi taip pat reikalingos tarpvalstybinės priemonės siekiant spręsti su tarša susijusią padėtį ar didelių incidentų problemą; |
| --- | --- |

X.

kadangi savanoriškos nacionalinės iniciatyvos ir esamos nacionalinės priemonės yra svarbios siekiant geresnės dirvožemio apsaugos tikslo, tačiau jos pasirodė nepakankamos, jei taikomos atskirai, ir kadangi reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų užkirstas kelias tolesnei dirvožemio degradacijai, įskaitant žemės užėmimą; kadangi, nepaisant esamos dirvožemio apsaugos teminės strategijos, dirvožemio degradacija tęsėsi visoje ES; kadangi taip pat reikalingos tarpvalstybinės priemonės siekiant spręsti su tarša susijusią padėtį ar didelių incidentų problemą;

| Y. | kadangi 2000–2018 m. laikotarpiu žemės buvo užimta 11 kartų daugiau nei buvo rekultivuota (31); kadangi be privalomų priemonių, kuriomis būtų ribojamas žemės užėmimas ir skatinamas dirvožemio atkūrimas, rekultivavimas ir antrinis panaudojimas, nebus įmanoma pasiekti tikslo ne vėliau kaip 2050 m. nebedidinti bendro užimamo žemės ploto. |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2000–2018 m. laikotarpiu žemės buvo užimta 11 kartų daugiau nei buvo rekultivuota (31); kadangi be privalomų priemonių, kuriomis būtų ribojamas žemės užėmimas ir skatinamas dirvožemio atkūrimas, rekultivavimas ir antrinis panaudojimas, nebus įmanoma pasiekti tikslo ne vėliau kaip 2050 m. nebedidinti bendro užimamo žemės ploto.

| Z. | kadangi nustatyta, jog išsamios, tinkamos, nuoseklios ir integruotos ES teisinės sistemos, skirtos Europos žemės ir dirvožemio ištekliams apsaugoti, nebuvimas yra vienas iš pagrindinių veiksnių, prisidedantis prie nuolatinio daugelio Sąjungos vietovių dirvožemio būklės blogėjimo, dėl to mažėja esamų paskatų ir priemonių veiksmingumas ir Europos gebėjimas įgyvendinti prisiimtus aplinkos, tvaraus vystymosi ir su klimatu susijusios darbotvarkės bei tarptautinius įsipareigojimus; kadangi ankstesnis bandymas sukurti ES dirvožemio apsaugos teisinę sistemą buvo nesėkmingas, nes 2014 m. gegužės mėn. ji buvo atšaukta po to, kai aštuonerius metus Taryboje ją blokavo valstybių narių mažuma; primena 2016 m. Europos piliečių iniciatyvą „People4Soil“, kurią parėmė 500 Europos institucijų ir organizacijų ir kurioje ES raginama dėti daugiau pastangų, kad būtų apsaugotas dirvožemis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi nustatyta, jog išsamios, tinkamos, nuoseklios ir integruotos ES teisinės sistemos, skirtos Europos žemės ir dirvožemio ištekliams apsaugoti, nebuvimas yra vienas iš pagrindinių veiksnių, prisidedantis prie nuolatinio daugelio Sąjungos vietovių dirvožemio būklės blogėjimo, dėl to mažėja esamų paskatų ir priemonių veiksmingumas ir Europos gebėjimas įgyvendinti prisiimtus aplinkos, tvaraus vystymosi ir su klimatu susijusios darbotvarkės bei tarptautinius įsipareigojimus; kadangi ankstesnis bandymas sukurti ES dirvožemio apsaugos teisinę sistemą buvo nesėkmingas, nes 2014 m. gegužės mėn. ji buvo atšaukta po to, kai aštuonerius metus Taryboje ją blokavo valstybių narių mažuma; primena 2016 m. Europos piliečių iniciatyvą „People4Soil“, kurią parėmė 500 Europos institucijų ir organizacijų ir kurioje ES raginama dėti daugiau pastangų, kad būtų apsaugotas dirvožemis;

| AA. | kadangi vykdant dabartinę sektorių politiką, pavyzdžiui, bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), nėra deramai užtikrinama dirvožemio apsauga; kadangi daugumai pasėlių taikoma BŽŪP tvarka, tačiau vidutiniškai mažiau nei ketvirtadalyje (32) jų plotų taikoma veiksminga apsauga nuo dirvožemio erozijos; |
| --- | --- |

AA.

kadangi vykdant dabartinę sektorių politiką, pavyzdžiui, bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), nėra deramai užtikrinama dirvožemio apsauga; kadangi daugumai pasėlių taikoma BŽŪP tvarka, tačiau vidutiniškai mažiau nei ketvirtadalyje (32) jų plotų taikoma veiksminga apsauga nuo dirvožemio erozijos;

| AB. | kadangi 80 proc. azoto yra iššvaistoma ir prarandama į aplinką; kadangi pernelyg didelis azoto iškritų kiekis kelia grėsmę oro kokybei, vandens kokybei, daro poveikį klimato kaitai dėl azoto suboksidų emisijos, taip pat kelia grėsmę dirvožemio kokybei ir biologinei įvairovei, įskaitant augalų apdulkintojų sąveiką ir jų buveinių tinklus, ir lemia stratosferos ozono sluoksnio retėjimą; kadangi didinant azoto naudojimo efektyvumą ne tik padedama siekti klimato, gamtos ir sveikatos apsaugos tikslų, bet taip pat kasmet visame pasaulyje galima sutaupyti 100 mlrd. JAV dolerių; |
| --- | --- |

AB.

kadangi 80 proc. azoto yra iššvaistoma ir prarandama į aplinką; kadangi pernelyg didelis azoto iškritų kiekis kelia grėsmę oro kokybei, vandens kokybei, daro poveikį klimato kaitai dėl azoto suboksidų emisijos, taip pat kelia grėsmę dirvožemio kokybei ir biologinei įvairovei, įskaitant augalų apdulkintojų sąveiką ir jų buveinių tinklus, ir lemia stratosferos ozono sluoksnio retėjimą; kadangi didinant azoto naudojimo efektyvumą ne tik padedama siekti klimato, gamtos ir sveikatos apsaugos tikslų, bet taip pat kasmet visame pasaulyje galima sutaupyti 100 mlrd. JAV dolerių;

| AC. | kadangi intensyvėjant žemės ūkio veiklai ir naudojant pernelyg daug pesticidų dirvožemis užteršiamas pesticidų liekanomis, be kita ko, ir dėl kai kurių pesticidų didelio patvarumo dirvožemyje ir jų toksiškumo netikslinėms rūšims, o tai daro ilgalaikį poveikį dirvožemio būklei; kadangi pasklidoji tarša agrochemijos produktais kelia grėsmę dirvožemiui; |
| --- | --- |

AC.

kadangi intensyvėjant žemės ūkio veiklai ir naudojant pernelyg daug pesticidų dirvožemis užteršiamas pesticidų liekanomis, be kita ko, ir dėl kai kurių pesticidų didelio patvarumo dirvožemyje ir jų toksiškumo netikslinėms rūšims, o tai daro ilgalaikį poveikį dirvožemio būklei; kadangi pasklidoji tarša agrochemijos produktais kelia grėsmę dirvožemiui;

| AD. | kadangi ES teisės aktai vandens apsaugos srityje yra gana išsamūs, tačiau dirvožemio teršalų kontrolės klausimai sprendžiami atsižvelgiant į vandens apsaugą, o ne į platesnę aplinkos apsaugą, įskaitant pačių dirvožemių apsaugą; kadangi į atmosferą ir vandenį išmetami teršalai dėl nusėdimo ant žemės gali daryti netiesioginį poveikį, o tai gali neigiamai paveikti dirvožemio kokybę; |
| --- | --- |

AD.

kadangi ES teisės aktai vandens apsaugos srityje yra gana išsamūs, tačiau dirvožemio teršalų kontrolės klausimai sprendžiami atsižvelgiant į vandens apsaugą, o ne į platesnę aplinkos apsaugą, įskaitant pačių dirvožemių apsaugą; kadangi į atmosferą ir vandenį išmetami teršalai dėl nusėdimo ant žemės gali daryti netiesioginį poveikį, o tai gali neigiamai paveikti dirvožemio kokybę;

| AE. | kadangi moksliniai įrodymai parodė, kad dirvožemį ir jo organizmus iš esmės veikia cheminių medžiagų mišinys, įskaitant patvarias ir bioakumuliacines chemines medžiagas, pesticidų liekanas, angliavandenilius, sunkiuosius metalus, tirpiklius ir jų mišinius, todėl kyla didelė lėtinio toksiškumo rizika, gali pasikeisti biologinė įvairovė, trukdoma atkūrimui ir blogėja ekosistemų funkcijos; kadangi Europoje nustatyta apie 3 mln. potencialiai taršių objektų, iš kurių 340 000 (33) turėtų būti valoma; kadangi trūksta išsamios informacijos apie pasklidąją dirvožemio taršą; |
| --- | --- |

AE.

kadangi moksliniai įrodymai parodė, kad dirvožemį ir jo organizmus iš esmės veikia cheminių medžiagų mišinys, įskaitant patvarias ir bioakumuliacines chemines medžiagas, pesticidų liekanas, angliavandenilius, sunkiuosius metalus, tirpiklius ir jų mišinius, todėl kyla didelė lėtinio toksiškumo rizika, gali pasikeisti biologinė įvairovė, trukdoma atkūrimui ir blogėja ekosistemų funkcijos; kadangi Europoje nustatyta apie 3 mln. potencialiai taršių objektų, iš kurių 340 000 (33) turėtų būti valoma; kadangi trūksta išsamios informacijos apie pasklidąją dirvožemio taršą;

| AF. | kadangi, EAA nuomone, tinkamų ES dirvožemio teisės aktų nebuvimas prisideda prie dirvožemio degradacijos Europoje ir pažanga siekiant darnaus vystymosi Europoje ir pasaulyje neįmanoma, jei nebus tinkamai sprendžiami žemės ir dirvožemio išteklių klausimai (34); |
| --- | --- |

AF.

kadangi, EAA nuomone, tinkamų ES dirvožemio teisės aktų nebuvimas prisideda prie dirvožemio degradacijos Europoje ir pažanga siekiant darnaus vystymosi Europoje ir pasaulyje neįmanoma, jei nebus tinkamai sprendžiami žemės ir dirvožemio išteklių klausimai (34);

| AG. | kadangi 95 proc. mūsų maisto yra tiesiogiai arba netiesiogiai užauginama dirvožemyje; |
| --- | --- |

AG.

kadangi 95 proc. mūsų maisto yra tiesiogiai arba netiesiogiai užauginama dirvožemyje;

| AH. | kadangi, remiantis dabartinių ES dirvožemio būklės įrodymų apžvalga, dėl dabartinės valdymo praktikos apie 60–70 proc. ES dirvožemio yra nesveiki, o dar nenustatyta procentinė dalis dirvožemio yra nesveika dėl menkai kiekybiškai įvertintų taršos problemų (35); |
| --- | --- |

AH.

kadangi, remiantis dabartinių ES dirvožemio būklės įrodymų apžvalga, dėl dabartinės valdymo praktikos apie 60–70 proc. ES dirvožemio yra nesveiki, o dar nenustatyta procentinė dalis dirvožemio yra nesveika dėl menkai kiekybiškai įvertintų taršos problemų (35);

| AI. | kadangi apskaičiuota, kad vandens ir vėjo sukeliama dirvožemio erozija daro poveikį 22 proc. Europos žemės ūkio paskirties žemės, ir kadangi daugiau kaip pusės ES žemės ūkio paskirties žemės vidutinis erozijos lygis yra didesnis nei tas, kurį galima natūraliai pakeisti (tai sudaro daugiau nei vieną toną prarasto dirvožemio per metus vienam hektarui) (36), o tai rodo, kad reikia naudoti tvarius dirvožemio valdymo metodus; |
| --- | --- |

AI.

kadangi apskaičiuota, kad vandens ir vėjo sukeliama dirvožemio erozija daro poveikį 22 proc. Europos žemės ūkio paskirties žemės, ir kadangi daugiau kaip pusės ES žemės ūkio paskirties žemės vidutinis erozijos lygis yra didesnis nei tas, kurį galima natūraliai pakeisti (tai sudaro daugiau nei vieną toną prarasto dirvožemio per metus vienam hektarui) (36), o tai rodo, kad reikia naudoti tvarius dirvožemio valdymo metodus;

| AJ. | kadangi manoma, kad apie 25 proc. drėkinamos žemės ūkio paskirties žemės Viduržemio jūros regione yra paveikti druskos ir tai daro poveikį žemės ūkio potencialui; kadangi galiojančiuose ES teisės aktuose įdruskėjimo problema nesprendžiama (37); |
| --- | --- |

AJ.

kadangi manoma, kad apie 25 proc. drėkinamos žemės ūkio paskirties žemės Viduržemio jūros regione yra paveikti druskos ir tai daro poveikį žemės ūkio potencialui; kadangi galiojančiuose ES teisės aktuose įdruskėjimo problema nesprendžiama (37);

| AK. | kadangi derlingos žemės praradimas miestų plėtrai mažina galimybes gaminti biologinės kilmės medžiagas ir degalus, siekiant remti mažo anglies dioksido kiekio bioekonomiką; |
| --- | --- |

AK.

kadangi derlingos žemės praradimas miestų plėtrai mažina galimybes gaminti biologinės kilmės medžiagas ir degalus, siekiant remti mažo anglies dioksido kiekio bioekonomiką;

| AL. | kadangi investicijos į žemės degradacijos išvengimą ir nualintos žemės atkūrimą turi tvirtą ekonominę pagrindą, nes dažniausiai nauda gerokai viršija sąnaudas; kadangi apskaičiuota, kad atkūrimo išlaidos yra 10 kartų didesnės nei prevencijos išlaidos (38); |
| --- | --- |

AL.

kadangi investicijos į žemės degradacijos išvengimą ir nualintos žemės atkūrimą turi tvirtą ekonominę pagrindą, nes dažniausiai nauda gerokai viršija sąnaudas; kadangi apskaičiuota, kad atkūrimo išlaidos yra 10 kartų didesnės nei prevencijos išlaidos (38);

| AM. | kadangi žemė ES daugiausia yra privati nuosavybė, kuri turi būti gerbiama, tačiau sykiu dirvožemis yra bendroji gėrybė, reikalinga maisto gamybai ir teikianti pagrindinės ekosistemos paslaugas visai visuomenei ir gamtai; kadangi visuomenė suinteresuota, kad žemės naudotojai būtų skatinami imtis atsargumo priemonių siekiant užkirsti kelią dirvožemio degradacijai, išsaugoti dirvožemį ir tvariai jį valdyti ateities kartoms; kadangi reikėtų apsvarstyti paramos priemones ir tolesnes finansines paskatas žemės savininkams, kad jie saugotų dirvožemį ir žemę; |
| --- | --- |

AM.

kadangi žemė ES daugiausia yra privati nuosavybė, kuri turi būti gerbiama, tačiau sykiu dirvožemis yra bendroji gėrybė, reikalinga maisto gamybai ir teikianti pagrindinės ekosistemos paslaugas visai visuomenei ir gamtai; kadangi visuomenė suinteresuota, kad žemės naudotojai būtų skatinami imtis atsargumo priemonių siekiant užkirsti kelią dirvožemio degradacijai, išsaugoti dirvožemį ir tvariai jį valdyti ateities kartoms; kadangi reikėtų apsvarstyti paramos priemones ir tolesnes finansines paskatas žemės savininkams, kad jie saugotų dirvožemį ir žemę;

| AN. | kadangi žemės antrinis panaudojimas sudaro tik 13 proc. nuo su miestų plėtra susijusios veiklos ir mažai tikėtina, kad ES įsipareigojimas iki 2050 m. pasiekti ES bendro užimamos žemės ploto nedidinimo tikslą bus pasiektas, jei nebus toliau mažinamas metinis žemės ploto didinimo rodiklis ir (arba) padidinamas žemės antrinis panaudojimas (39); |
| --- | --- |

AN.

kadangi žemės antrinis panaudojimas sudaro tik 13 proc. nuo su miestų plėtra susijusios veiklos ir mažai tikėtina, kad ES įsipareigojimas iki 2050 m. pasiekti ES bendro užimamos žemės ploto nedidinimo tikslą bus pasiektas, jei nebus toliau mažinamas metinis žemės ploto didinimo rodiklis ir (arba) padidinamas žemės antrinis panaudojimas (39);

| AO. | kadangi dirvožemiui ir dirvožemio degradacijai būdingi tarpvalstybiniai aspektai, susiję, pavyzdžiui, su klimato kaita, vandens kiekiu ir kokybe bei tarša, į kuriuos reikia reaguoti ES lygmeniu ir dėl kurių reikalingi konkretūs valstybių narių veiksmai bei daugiašalis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis; kadangi dėl dirvožemį alinančios praktikos vienoje šalyje išlaidas gali tekti padengti kitai valstybei narei; kadangi dėl nacionalinių dirvožemio apsaugos sistemų skirtumų, pavyzdžiui, susijusių su dirvožemio tarša, ekonominės veiklos vykdytojams gali būti taikomi labai skirtingi įpareigojimai ir iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

AO.

kadangi dirvožemiui ir dirvožemio degradacijai būdingi tarpvalstybiniai aspektai, susiję, pavyzdžiui, su klimato kaita, vandens kiekiu ir kokybe bei tarša, į kuriuos reikia reaguoti ES lygmeniu ir dėl kurių reikalingi konkretūs valstybių narių veiksmai bei daugiašalis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis; kadangi dėl dirvožemį alinančios praktikos vienoje šalyje išlaidas gali tekti padengti kitai valstybei narei; kadangi dėl nacionalinių dirvožemio apsaugos sistemų skirtumų, pavyzdžiui, susijusių su dirvožemio tarša, ekonominės veiklos vykdytojams gali būti taikomi labai skirtingi įpareigojimai ir iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje;

| AP. | kadangi 2018 m. iškastas dirvožemis siekė daugiau kaip 520 mln. tonų atliekų (40) ir tai yra didžiausias ES susidarančių atliekų šaltinis; kadangi pagal ES teisę iškasti dirvožemiai šiuo metu laikomi atliekomis ir todėl šalinami sąvartynuose; kadangi dauguma tų dirvožemių nėra užteršti ir juos būtų galima saugiai panaudoti kitur, jei būtų įdiegtas atkūrimo tikslas, kartu su visapusiška atsekamumo sistema; |
| --- | --- |

AP.

kadangi 2018 m. iškastas dirvožemis siekė daugiau kaip 520 mln. tonų atliekų (40) ir tai yra didžiausias ES susidarančių atliekų šaltinis; kadangi pagal ES teisę iškasti dirvožemiai šiuo metu laikomi atliekomis ir todėl šalinami sąvartynuose; kadangi dauguma tų dirvožemių nėra užteršti ir juos būtų galima saugiai panaudoti kitur, jei būtų įdiegtas atkūrimo tikslas, kartu su visapusiška atsekamumo sistema;

| AQ. | kadangi nuosekli ir tinkama ES dirvožemio apsaugos politika yra būtina sąlyga DVT, Paryžiaus susitarimo ir Europos žaliojo kurso tikslams pasiekti, visų pirma poveikio klimatui neutralumo tikslui, strategijai „Nuo ūkio iki stalo“, biologinės įvairovės strategijai ir nulinės taršos užmojui, taip pat bioekonomikos strategijai ir kitiems pagrindiniams aplinkos ir visuomenės uždaviniams; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi nuosekli ir tinkama ES dirvožemio apsaugos politika yra būtina sąlyga DVT, Paryžiaus susitarimo ir Europos žaliojo kurso tikslams pasiekti, visų pirma poveikio klimatui neutralumo tikslui, strategijai „Nuo ūkio iki stalo“, biologinės įvairovės strategijai ir nulinės taršos užmojui, taip pat bioekonomikos strategijai ir kitiems pagrindiniams aplinkos ir visuomenės uždaviniams;

| AR. | kadangi reguliariai atnaujinami, suderinti ir atviri dirvožemio duomenys bei informacija yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti geresnius duomenimis grindžiamos ir įrodymais pagrįstos politikos formavimą, siekiant apsaugoti dirvožemio išteklius ES bei nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

AR.

kadangi reguliariai atnaujinami, suderinti ir atviri dirvožemio duomenys bei informacija yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti geresnius duomenimis grindžiamos ir įrodymais pagrįstos politikos formavimą, siekiant apsaugoti dirvožemio išteklius ES bei nacionaliniu lygmenimis;

| AS. | kadangi Europos regionų komitetas savo 2021 m. vasario 5 d. nuomonėje paragino Europos Komisiją „pasiūlyti naują Europos direktyvą dėl žemės ūkio paskirties dirvožemio siekiant sustabdyti organinių medžiagų mažėjimą, sustabdyti eroziją ir teikti pirmenybę dirvožemio gyvenimui žemės ūkio veikloje“ (41); |
| --- | --- |

AS.

kadangi Europos regionų komitetas savo 2021 m. vasario 5 d. nuomonėje paragino Europos Komisiją „pasiūlyti naują Europos direktyvą dėl žemės ūkio paskirties dirvožemio siekiant sustabdyti organinių medžiagų mažėjimą, sustabdyti eroziją ir teikti pirmenybę dirvožemio gyvenimui žemės ūkio veikloje“ (41);

| AT. | kadangi aprūpinimas maistu priklauso nuo dirvožemio saugumo ir bet kokia praktika, dėl kurios kyla pavojus dirvožemio būklei, kelia grėsmę apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi sveikesnio dirvožemio dėka gaunamas sveikesnis maistas; |
| --- | --- |

AT.

kadangi aprūpinimas maistu priklauso nuo dirvožemio saugumo ir bet kokia praktika, dėl kurios kyla pavojus dirvožemio būklei, kelia grėsmę apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi sveikesnio dirvožemio dėka gaunamas sveikesnis maistas;

| AU. | kadangi SESV 4 ir 191 straipsniuose įtvirtinti pagrindiniai ES aplinkos politikos principai ir nustatyta pasidalijamoji kompetencija šioje srityje; |
| --- | --- |

AU.

kadangi SESV 4 ir 191 straipsniuose įtvirtinti pagrindiniai ES aplinkos politikos principai ir nustatyta pasidalijamoji kompetencija šioje srityje;

| AV. | kadangi miškų dirvožemiai sudaro pusę ES dirvožemio, o biologinė įvairovė ir sveiki miškai gali labai prisidėti prie dirvožemio būklės; |
| --- | --- |

AV.

kadangi miškų dirvožemiai sudaro pusę ES dirvožemio, o biologinė įvairovė ir sveiki miškai gali labai prisidėti prie dirvožemio būklės;

| 1. | pabrėžia dirvožemio apsaugos ir sveiko dirvožemio užtikrinimo Sąjungoje svarbą, turint omenyje tai, kad toliau vyksta šios gyvos ekosistemos, kuri yra biologinės įvairovės dalis, degradacija ir mažėja neatsinaujinančiųjų išteklių, nepaisant to, kad kai kuriose valstybėse narėse imtasi ribotų ir nevienodų veiksmų; atkreipia dėmesį į neveikimo, susijusio su dirvožemio degradacija, išlaidas, kurios, remiantis skaičiavimais, Sąjungoje viršija 50 mlrd. EUR per metus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia daugiafunkcį dirvožemio vaidmenį (maisto tiekimas, anglies absorbentas, žmogaus veiklos platforma, biomasės gamyba, biologinės įvairovės terpė, potvynių ir sausrų prevencija, žaliavų šaltinis, vaistai ir genetiniai ištekliai, vandens ir maisto medžiagų apykaita, saugojimas ir filtravimas, geologinio ir archeologinio paveldo saugojimas ir kt.) ir dėl to atsiradusią būtinybę apsaugoti, tvariai valdyti, atkurti ir išsaugoti šiuos pajėgumus, kurie reikalingi paminėtiems vaidmenims atlikti, plėtojant tvirtą bendradarbiavimą Europos ir tarpvalstybiniu lygmenimis, taip pat bendradarbiavimą su ES nepriklausančiomis šalimis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad sveikas dirvožemis yra maistingo ir saugaus maisto pagrindas ir yra būtina tvarios maisto gamybos sąlyga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad sveikas dirvožemis yra labai svarbus siekiant Europos žaliojo kurso tikslų, pavyzdžiui, poveikio klimatui neutralumo, biologinės įvairovės atkūrimo, nulinės taršos tikslo, aplinkos be toksinių medžiagų, sveikų ir tvarių maisto sistemų ir atsparios aplinkos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad dirvožemiui turi būti skiriamas ypatingas dėmesys įgyvendinant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, ES miškų strategiją, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją ir Nulinės vandens, oro ir dirvožemio taršos veiksmų planą; todėl ragina Komisiją rengiant būsimą nulinės taršos veiksmų planą ir peržiūrint Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą atsižvelgti į visus dirvožemio taršos šaltinius; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina tai, kad dirvožemio apsauga ir atkūrimas įtraukti į 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos teminius prioritetinius tikslus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad Sąjungos dirvožemiai kinta ir reikia tikslinių politinių sprendimų bei konkrečių su aplinkosauga susijusių tvarių dirvožemio valdymo metodų, siekiant užtikrinti jų apsaugą dedant bendras pastangas Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu pagal jų atitinkamas kompetencijas, atsižvelgiant į konkrečiam regionui, vietovei ir sklypui būdingas sąlygas, tarpvalstybinį dirvožemio ir žemės degradacijos poveikį ir būtinybę sudaryti vienodas sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia riziką, kuri kyla vidaus rinkos veikimui dėl vienodų sąlygų valstybėms narėms ir jų skirtingoms dirvožemio apsaugos sistemoms nebuvimo ir kurios klausimas turėtų būti sprendžiamas Sąjungos lygmeniu, siekiant užkirsti kelią ekonominės veiklos vykdytojų konkurencijos iškraipymui; pabrėžia, kad naujoji sistema padėtų spręsti nepakankamo teisinio įmonių saugumo problemą ir kad ji turi didelį potencialą skatinti sąžiningą konkurenciją privačiajame sektoriuje, kurti novatoriškus sprendimus bei kaupti praktinę patirtį ir didinti technologijų eksportą už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad dirvožemiui, nors jis yra bendroji gėrybė, priešingai nei orui ar vandeniui, nėra taikomi atskiri teisės aktai; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą pasiūlyti nuoseklią ir integruotą ES dirvožemio apsaugos sistemą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją sukurti bendrą ES teisinę sistemą, visapusiškai laikantis subsidiarumo principo, kad būtų užtikrinta dirvožemio apsauga ir tvarus naudojimas, šalinant dirvožemiui kylančias grėsmes; į šią sistemą, be kita ko, turi būti įtraukta:






  a) | bendros dirvožemio apibrėžtys, funkcijos, geros būklės ir tvaraus valdymo kriterijai; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

bendros dirvožemio apibrėžtys, funkcijos, geros būklės ir tvaraus valdymo kriterijai;

| b) | tikslai, rodikliai, įskaitant suderintus rodiklius, ir nuolatinės dirvožemio būklės stebėsenos bei ataskaitų apie ją teikimo metodika; |
| --- | --- |

b)

tikslai, rodikliai, įskaitant suderintus rodiklius, ir nuolatinės dirvožemio būklės stebėsenos bei ataskaitų apie ją teikimo metodika;

| c) | įvertinami tarpiniai ir galutiniai tikslai su suderintais duomenų rinkiniais ir priemonėmis visoms nustatytoms grėsmėms pašalinti, taip pat tinkami terminai, atsižvelgiant į geriausią pradininkų įgytą patirtį ir gerbiant žemės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

c)

įvertinami tarpiniai ir galutiniai tikslai su suderintais duomenų rinkiniais ir priemonėmis visoms nustatytoms grėsmėms pašalinti, taip pat tinkami terminai, atsižvelgiant į geriausią pradininkų įgytą patirtį ir gerbiant žemės nuosavybės teises;

| d) | įvairių suinteresuotųjų subjektų pareigų išaiškinimas; |
| --- | --- |

d)

įvairių suinteresuotųjų subjektų pareigų išaiškinimas;

| e) | dalijimosi geriausios praktikos pavyzdžiais mechanizmas, mokymai ir tinkamos kontrolės priemonės; |
| --- | --- |

e)

dalijimosi geriausios praktikos pavyzdžiais mechanizmas, mokymai ir tinkamos kontrolės priemonės;

| f) | pakankami finansiniai ištekliai; |
| --- | --- |

f)

pakankami finansiniai ištekliai;

| g) | veiksmingas integravimas į atitinkamus politikos tikslus ir priemones; |
| --- | --- |

g)

veiksmingas integravimas į atitinkamus politikos tikslus ir priemones;

| 11. | ragina Komisiją kartu su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateikti nuodugnų moksliniais duomenimis pagrįstą poveikio vertinimą, kuriame būtų išanalizuota veikimo ir neveikimo kaina greito ir ilgalaikio poveikio aplinkai, žmonių sveikatai, vidaus rinkai ir bendram tvarumui atžvilgiu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad į bendrą sistemą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl rizikos zonų, užterštų ir apleistų vietovių bei urbanistinių dykrų žemėlapių sudarymo, taip pat užterštų vietovių valymo; ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti principą „teršėjas moka“ ir pasiūlyti mechanizmą, kuriuo vadovaujantis būtų išvalomos apleistos vietovės; mano, kad šių vietovių išvalymas galėtų būti finansuojamas Europos finansavimo mechanizmais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pasiūlyti sudaryti nebaigtinį veiklos, kurią vykdant yra didelė tikimybė, kad dirvožemis bus užterštas, sąrašą, kuris būtų sudarytas iš išsamių nacionalinio lygmens sąrašų; pabrėžia, kad šis sąrašas turėtų būti skelbiamas viešai ir nuolat atnaujinamas; ragina Komisiją sudaryti palankias sąlygas suderinti užterštoms teritorijoms taikomą rizikos vertinimo metodiką; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad reikia atsižvelgti į ankstesnį valstybių narių darbą nustatant užterštas teritorijas; pabrėžia, kad į nacionalinius aprašus įtrauktų užterštų teritorijų nustatymas turėtų būti reguliariai atnaujinamas ir pateikiamas viešoms konsultacijoms; taip pat mano, kad valstybėse narėse turi būti priimtos nuostatos, kuriomis būtų užtikrinta, kad su žeme susijusių sandorių šalys žinotų apie dirvožemio būklę ir galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją į šią bendrą sistemą įtraukti veiksmingas dirvožemio sandarinimo ir bet kokio kito žemės naudojimo, darančio poveikį dirvožemio funkcijoms, prevencijos ir (arba) mažinimo priemones, pirmenybę teikiant urbanistinių dykrų žemės ir dirvožemio antriniam panaudojimui bei apleistų vietovių atkūrimui, o ne nesandarinto dirvožemio naudojimui, kad iki 2030 m. būtų pasiektas žemės nealinimo tikslas, o ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas bendro užimamos žemės ploto nedidinimo tikslas, nustatant tarpinį 2030 m. tikslą, kad būtų sukurta žiedinė ekonomika, įtraukti teisę į veiksmingą ir įtraukų visuomenės dalyvavimą ir konsultacijas dėl žemės naudojimo planavimo, taip pat pasiūlyti priemones, kuriomis būtų nustatyti statybos ir nuotekų šalinimo būdai, suteikiantys galimybę išsaugoti kuo daugiau dirvožemio funkcijų esant sandarinimui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją atnaujinti Geriausios dirvožemio sandarinimo ribojimo, mažinimo arba kompensavimo patirties gaires atsižvelgiant į Europos žaliojo kurso tikslus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina matuoti užimamą ir (arba) užsandarintą žemę ir atitinkamą ekosisteminių paslaugų ir ekologinių ryšių nykimą; ragina atliekant projektų ir programų poveikio aplinkai ir strateginio poveikio vertinimus atsižvelgti į šiuos aspektus ir atitinkamai juos kompensuoti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad dirvožemio apsauga, žiedinis ir tvarus jo naudojimas ir atkūrimas turi būti integruoti į visas atitinkamas ES sektorių politikos sritis ir šių principų turi būti nuosekliai laikomasi siekiant užkirsti kelią tolesnei degradacijai, užtikrinti nuoseklų aukštą apsaugos ir, kai įmanoma, atkūrimo lygį, taip pat išvengti ES teisės aktų ir politikos dubliavimosi, neatitikties bei nenuoseklumo; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją peržiūrėti atitinkamą politiką siekiant užtikrinti politikos suderinamumą su dirvožemio apsauga (42); |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad įgyvendinant BŽŪP turėtų būti sudaromos sąlygos dirvožemio derlingumui ir ekosisteminėms paslaugoms apsaugoti; ragina valstybes nares savo nacionaliniuose BŽŪP strateginiuose planuose nustatyti nuoseklias dirvožemio apsaugos priemones ir užtikrinti, kad būtų plačiai naudojama agroekologija pagrįsta agronominė praktika. ragina Komisiją įvertinti, ar BŽŪP nacionaliniais strateginiais planais užtikrinama aukšto lygio dirvožemio apsauga, ir skatinti veiksmus, kuriais siekiama atkurti nualintą žemės ūkio paskirties dirvožemį; ragina imtis priemonių, kuriomis būtų skatinama ne tokio intensyvaus žemės dirbimo praktika, kuo mažiau ardanti dirvožemį, taip pat ekologinis ūkininkavimas ir dirvožemio papildymas organinėmis medžiagomis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia svarbų dirvožemio vaidmenį vandens valymui ir filtravimui, taigi ir jo indėlį tiekiant geriamąjį vandenį didelei Europos gyventojų daliai; primena, kad ES vandens teisės aktų ir dirvožemio apsaugos veiksmų sąsajos buvo pripažintos neseniai atlikus ES vandens politikos tinkamumo patikrą; pabrėžia, kad reikia gerinti dirvožemio kokybę, taip pat požeminio vandens ir paviršinio vandens kokybę ir kiekį, siekiant įgyvendinti Vandens pagrindų direktyvos tikslus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad visuomenė išmaniai naudotų vandenį siekiant paremti dirvožemio atkūrimą ir apsaugą, taip pat išnagrinėti glaudų dirvožemio būklės ir vandens taršos ryšį; ragina Komisiją skatinti naudoti atitinkamas skaitmenines priemones siekiant stebėti vandens ir dirvožemio būklę ir politinių priemonių veiksmingumą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina Komisijos ketinimą 2021 m. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ES gamtos atkūrimo plano ir pritaria tam, kad į jį turėtų būti įtraukti dirvožemio atkūrimo tikslai; pabrėžia, kad šis planas turėtų būti suderintas su peržiūrėta Dirvožemio apsaugos temine strategija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pakartoja savo raginimą peržiūrint Pagrindų direktyvą dėl atliekų įtraukti ES teisės aktuose nustatytus medžiagų naudojimo tikslus, taikomus statybos ir griovimo atliekoms ir jų konkrečioms medžiagoms; ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti sisteminę iškasto dirvožemio būklės ir pakartotinio panaudojimo galimybių diagnostiką bei iškasto dirvožemio atsekamumo sistemą, taip pat reguliarius tikrinimus atliekų šalinimo vietose, siekiant užkirsti kelią neteisėtam užteršto dirvožemio šalinimui iš pramoninių urbanistinių dykrų, taip pat užtikrinti suderinamumą su jį priimančiais plotais; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad dėl pakrantės ekosistemų buveinių suardymo ir nykimo sumažėja jų gebėjimas apsaugoti pakrantes ir užtikrinti tvarų pragyvenimą; pripažįsta labai svarbų pakrančių apsaugos vaidmenį mažinant klimato kaitos keliamą grėsmę ES ir pabrėžia, kad, kartu su ekosistema grindžiamu valdymu, kaip antai integruotu pakrančių zonų valdymu ir jūrų teritorijų planavimu, Komisija į naują ES dirvožemio strategiją ir ES gamtos atkūrimo planą turi įtraukti pakrančių apsaugą ir atkūrimą. ragina Komisiją ES gamtos atkūrimo plane pirmenybę teikti pakrančių zonų, kurios atlieka natūralios pakrančių apsaugos funkcijas ir kurias neigiamai paveikė pakrančių urbanizacija, atkūrimui regionuose, kuriems gresia pakrančių erozija ir (arba) potvyniai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad dirvožemio biologinė įvairovė yra svarbiausių ekologinių procesų pagrindas, ir susirūpinęs atkreipia dėmesį į padidėjusią Europos žemės ūkio paskirties žemės dirvožemio degradaciją ir dirvožemio sandarinimą bei biologinės įvairovės mažėjimą; todėl ragina Komisiją sukurti bendrą dirvožemio apsaugos ir išsaugojimo bei dirvožemio kokybės atkūrimo sistemą, pagrįstą moksliniais duomenimis ir ekonominio, aplinkosauginio ir socialinio poveikio vertinimais, taip pat parengti konkrečius opių Europos problemų sprendimus siekiant dvejopo tikslo – atkurti biologinę įvairovę ir rasti gamtinius klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos sprendimus; mano, kad turi būti vykdoma ir palaikoma patikima dirvožemio organizmų ir jų paplitimo bei tūrio tendencijų visoje ES stebėsena; ragina Komisiją ir valstybes nares remti tolesnius mokslinius tyrimus, įskaitant įvairaus nuodugnumo ir perspektyvų tyrimus, taip pat stebėseną ir naudingą ūkininkavimo bei miškininkystės praktiką, siekiant didinti dirvožemio organinių medžiagų kiekį didesniame gylyje; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos tikslus. ragina nustatyti aiškias trajektorijas, atsižvelgiant į numatytas abiejų strategijų laikotarpio vidurio peržiūras ir į skirtingas valstybių narių pradines pozicijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad itin svarbu užtikrinti, kad dirvožemio mikrobiomas būtų geros būklės; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad ES miškų dirvožemyje saugoma 2,5 karto daugiau anglies nei medžių biomasėje (43); |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad miškotvarka vykdant plyną miškų kirtimą sunaikina simbiotinį tarpusavyje susijusį medžių su grybais tinklą ir kad atkūrimas po to iš esmės nėra atliekamas; pabrėžia, kad borealiniuose miškuose tai yra vienintelis svarbiausias dirvožemio organinių medžiagų kaupimo mechanizmas ir todėl yra labai svarbus pasaulio anglies apytakos cikle (44); pakartoja, kad plynas kirtimas neatkartoja natūralaus gamtos gaisrų sukelto sutrikdymo, nes, kitaip nei plynai iškirstame plote, gamtos gaisro nuniokotam plotui būdingas labai didelis kiekis negyvos medienos ir rūšių kolonizacijai tinkamas dirvožemis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina griežtai laikytis geros gyvulininkystės standartų gyvulininkystės srityje, kad būtų gerokai sumažintas veterinarinių vaistų naudojimas ir jų plitimas laukuose per mėšlą, o taip pat griežtai įgyvendinti Nitratų direktyvą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą pagal Žiedinės ekonomikos veiksmų planą persvarstyti Tarybos direktyvą 86/278/EEB dėl nuotekų dumblo; ragina Komisiją užtikrinti, kad šia peržiūra būtų prisidedama prie dirvožemio apsaugos didinant dirvožemyje esančių organinių medžiagų kiekį, perdirbant maisto medžiagas ir mažinant eroziją, kartu apsaugant dirvožemį ir požeminį vandenį nuo taršos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją remti duomenų apie tankinimą rinkimą ir skatinti tvarias žemės ūkio priemones, kuriomis siekiama mažinti sunkiųjų mašinų naudojimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją pavesti Europos dirvožemio duomenų centrui stebėti pesticidų likučius, taip pat įvertinti Europos dirvožemiuose sukauptos anglies kiekį ir nustatyti dirvožemio atkūrimo ir kokybės gerinimo tikslus, be kita ko, didinant dirvožemio organinių medžiagų kiekį, laikantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos rekomendacijų ir DVT reikalavimų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad tvarus dirvožemio valdymas yra pagrindinė ūkininkavimo ir maisto politikos dalis ilguoju laikotarpiu; vis dėlto pripažįsta teisinių nuostatų, kuriomis prisidedama prie nepažeisto dirvožemio atkūrimo, išsaugojimo ir griežtos apsaugos, svarbą, ypatingą dėmesį skiriant, inter alia, dirvožemiui ir žemės naudojimo keitimui šlapynėse, durpynuose, daugiametėse pievose ir ganyklose; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina naujojoje ES dirvožemio strategijoje nustatyti ir skatinti gerą ir novatorišką ūkininkavimo praktiką, kurią taikant būtų galima užkirsti kelią dirvožemio įdruskėjimo grėsmei ir ją sumažinti arba kontroliuoti neigiamą jos poveikį; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją ir valstybes nares veiksmingai prisidėti mažinant pernelyg didelį sintetinių trąšų, ypač azoto, naudojimą, mažinant Nitratų direktyvoje nustatytas ribas; ragina Komisiją remtis Jungtinių Tautų aplinkos programos rezoliucija dėl tvaraus azoto valdymo ir Kolombo deklaracijos tikslu iki 2030 m. perpus sumažinti azoto atliekas iš visų šaltinių; ragina Komisiją ir valstybes nares visuose atitinkamuose teisės aktuose užtikrinti skatinti tvarų maisto medžiagų valdymą, gerinti azoto naudojimo efektyvumą, ekstensyvinti gyvulininkystę nustatytose vietovėse, mišriąją veiklą, apimančią gyvulių ir pasėlių auginimo sistemas, veiksmingą gyvulių mėšlo naudojimą ir didesnį azotą fiksuojančių pasėlių (pvz. ankštinių augalų) naudojimą sėjomainoje; ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti išmetamam azoto suboksido kiekiui pasaulinėje šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitoje ir labiau integruoti pastangas sprendžiant azoto pertekliaus problemą kaip klimato, gamtos ir sveikatos problemą, taip pat teikti paskatas geresniam azoto valdymui ūkio lygmeniu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina persvarstyti Direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant sugriežtinti jos nuostatas, susijusias su užterštais sklypais; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją užtikrinti naujosios Dirvožemio strategijos ir būsimos ES miškų strategijos darną, į miškų strategiją įtraukiant tvaraus dirvožemio valdymo reikalavimą, pavyzdžiui, agrarinės miškininkystės praktikas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją nedelsiant peržiūrėti Dirvožemio apsaugos teminę strategiją ir patvirtinti veiksmų planą „Siekiant nulinės taršos tikslo oro, vandens ir dirvožemio srityse. Sveikesnės planetos kūrimas žmonėms“; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos ketinimą padidinti teisinį saugumą įmonėms ir piliečiams nustatant aiškius ir išmatuojamus tikslus bei veiksmų planą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad agrarinės miškininkystės praktika gali aktyviai duoti naudos aplinkai ir užtikrinti sinergiją, pavyzdžiui, kovoti su erozija, gerinti biologinę įvairovę, kaupti anglį ir reguliuoti vandenį; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją kovoti su pasklidąja tarša, sukeliama vykdant ūkininkavimo veiklą, laikantis strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslų; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pareiškimą dėl Tausiojo pesticidų naudojimo direktyvos peržiūros; primena, kad jau esama daug sintetinių pesticidų alternatyvų, kaip antai integruotoji kenkėjų kontrolė, ir jos turėtų būti naudojamos plačiau; tikisi, kad Komisija ir valstybės narės nedelsdamos atsižvelgs į visus raginimus, išdėstytus 2019 m. sausio 16 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros; |
| --- | --- |

40.

| 41. | apgailestauja, kad ES cheminių medžiagų autorizacijos procese, įskaitant rizikos aplinkai vertinimą ir ekotoksikologinius tyrimus, tinkamai neatsižvelgiama į jų poveikį dirvožemiui; todėl ragina Komisiją naujoje ES dirvožemio strategijoje ir derinant su Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti priimti reglamentavimo priemones, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią dirvožemio taršai cheminėmis medžiagomis, ypač patvariomis ir bioakumuliacinėmis cheminėmis medžiagomis (įskaitant plastiką ir mikroplastiką), ir ją mažinti, taip pat užtikrinti, kad būtų laikomasi ekologiniu atžvilgiu tinkamų bandymo sąlygų, atitinkančių lauko sąlygas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją remti mokslinius tyrimus, kad būtų nedelsiant užpildytos žinių apie dirvožemio biologinės įvairovės potencialą kovoti su dirvožemio tarša ir taršos poveikį dirvožemio biologinei įvairovei spragos, taip pat panaikintos teisės aktų spragos, susijusios su biocidų ir veterinarinių vaistų toksiškumu dirvožemiui ir jo organizmams; ragina Komisiją ir valstybes nares remti atsakingų agentūrų darbą siekiant užtikrinti, kad būtų kuriamos ir skatinamos alternatyvos toksiškiausiems biocidams veterinarinės kenkėjų kontrolės srityje; ragina Komisiją, remiantis atsargumo principu, bendradarbiaujant su Europos cheminių medžiagų agentūra, nustatyti taršos polifluoralkilinta chemine medžiaga (PFAS) ribas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | apgailestauja, kad atliekant ES vandens teisės aktų tinkamumo patikrą neaptariamos platesnio integruoto aplinkos valdymo vandens baseinuose galimybės, upių baseinų valdymo planus susiejant su platesniais dirvožemio apsaugos planais; mano, kad tokia integruota analizė ir sprendimų priėmimas būtų naudingi keliems skirtingiems ES politikos tikslams ir galėtų duoti naudos vietos valdymo lygmeniu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares geriau integruoti vandens ir dirvožemio planavimą, kartu atliekant poveikio ir rizikos vertinimus (taip pat ir į upių baseinų valdymo planus) ir taikyti integruotą požiūrį į priemones, kuriomis užtikrinama abiejų šių aplinkos terpių apsauga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pritaria EAA nuomonei, kad visoje Europoje reikia suderintos, reprezentatyvios dirvožemio stebėsenos, kad būtų galima parengti išankstinius perspėjimus apie kritinių ribų viršijimą ir vykdyti tvarų dirvožemio valdymą (45); ragina valstybes nares ir Komisiją pagerinti ir paspartinti duomenų apie dirvožemio statusą, tendencijas ir jam kylančias grėsmes surinkimą ir integravimą ES lygmeniu; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad įsteigta ES dirvožemio observatorija, kuri pagrįsta statistinių duomenų apie žemės dangą ir žemės naudojimą rinkimo sistema LUCAS; ragina Komisiją užtikrinti ilgalaikį abiejų priemonių veikimą ir pakankamus išteklius, kad būtų galima vykdyti optimalią ir reguliarią dirvožemio biologinių savybių bei fizinių bei cheminių savybių stebėseną, įskaitant agrocheminių medžiagų ir kitų teršalų, pavyzdžiui, naujų susirūpinimą keliančių teršalų, buvimą; mano, kad tai labai svarbu siekiant užpildyti duomenų ir rodiklių spragas bei remti Europos žaliąjį kursą; pabrėžia, kad reikia geriau suprasti dirvožemio degradacijos ir dykumėjimo ES procesus; ragina Komisiją nustatyti metodiką ir atitinkamus rodiklius, kad būtų galima įvertinti ir rinkti duomenis apie dykumėjimo bei dirvožemio degradacijos mastą ES; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kad 13 valstybių narių paskelbė save nukentėjusiomis šalimis pagal Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su dykumėjimu (UNCCD); ragina Komisiją į Europos politiką įtraukti su dirvožemiu susijusius DVT; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į valdymo, koordinavimo, komunikacijos, finansinio, techninio ir teisinio pobūdžio problemas, kurios trukdo didinti ES lygmens ir nacionalinių dirvožemio stebėsenos ir informacijos rinkimo sistemų nuoseklumą bei sąveikumą; ragina Komisiją ir valstybes nares bendrai spręsti tas problemas ir paspartinti bendradarbiavimą, be kita ko, ir ES dirvožemio apsaugos ekspertų grupėje, siekiant užtikrinti aukšto lygio dirvožemio apsaugą, taip pat išvengti veiklos dubliavimo ir nereikalingos biurokratinės naštos bei išlaidų valstybėms narėms ir MVĮ; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų visapusiškai išnaudojama vandens vertė, visų pirma siekiant visiškai pakartotinai panaudoti nuotekose esančias maisto medžiagas ir vertingus komponentus, siekiant pagerinti žemės ūkio žiediškumą ir išvengti pernelyg didelio maisto medžiagų išleidimo į aplinką; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas kasmet rengti konferenciją, kurioje dalyvautų valstybės narės ir atitinkami suinteresuotieji subjektai, suteikiant jiems svarbų vaidmenį, palaikant teminius dialogus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pripažįsta svarbų sveiko dirvožemio, kaip didžiausio anglies dioksido absorbento sausumoje, vaidmenį surenkant ir saugant anglies dioksidą, ypač kartu su papildoma šlapynių ir gamtos procesais grindžiamų sprendimų teikiama nauda, nes tai gali padėti siekti 2030 m. klimato tikslų, taip pat padėti ne vėliau kaip 2050 m. pasiekti Sąjungos neutralaus poveikio klimatui tikslą; pabrėžia, kad naująja dirvožemio strategija turėtų būti užtikrinta, kad dirvožemio indėlis į klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos būtų suderintas su likusia ES klimato politikos struktūra; todėl ragina valstybes nares stiprinti tvarų dirvožemio kaip klimato politikos priemonės naudojimą savo nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose (NEKSVP) ir ypač žemės ūkio ir LULUCF sektoriams taikomas priemones, kuriomis siekiama išlaikyti, atkurti ir didinti anglies dioksido absorbentus, ypač vietovėse, kuriose yra daug anglies dioksido turinčių dirvožemių, pavyzdžiui, pievų ir durpynų, be to, imtis veiksmų žemės ūkio politikos srityje siekiant skatinti tvarų dirvožemio naudojimą ir sumažinti žemės ūkio sektoriuje išmetamą teršalų kiekį; mano, kad turėtų būti remiamos anglies dioksido sekvestracijos dirvožemyje priemonės; ypač palankiai vertina Komisijos paskelbtą anglies dioksido kiekį dirvožemyje didinančio ūkininkavimo iniciatyvą ir ragina Komisiją išnagrinėti keletą galimybių; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mano, kad reikia užkirsti kelią netvariai praktikai, dėl kurios dirvožemyje prarandama organinė anglis ir prisidedama prie klimato kaitos; apgailestauja, kad skaičiavimai, susiję su anglies kiekiu, apima tik viršutinius dirvožemio horizontus ir ragina valstybes nares bei Komisiją žemesniuose dirvožemio sluoksniuose rinkti atitinkamus anglies kiekio duomenis, kurie padėtų geriau suprasti bendrą dirvožemio potencialą, susijusį su anglies kiekio išsaugojimu ir didinimu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją atliekant būsimą LULUCF reglamento peržiūrą nustatyti tikslą, kad visi žemės ūkio paskirties dirvožemiai taptų anglies dioksido absorbentais, atsižvelgiant į ES 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad anglies dioksido kiekį dirvožemyje didinantis ūkininkavimas gali duoti tokios įvairialypės naudos kaip: klimato kaitos švelninimas, geresni dirvožemio gamybos pajėgumai ir atsparumas, didesnė biologinė įvairovė ir mažesnis maisto medžiagų nutekėjimas; ragina stiprinti gebėjimus, kurti tinklus ir perduoti žinias, kad būtų paspartinta anglies dioksido sekvestracija ir padidintas dirvožemyje susikaupusios anglies kiekis, ir taip rasti klimato kaitos problemos sprendimo būdų; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad dėl netvaraus žemės naudojimo į atmosferą patenka šimtus ar tūkstančius metų dirvožemyje buvęs anglies dioksidas, kuris buvo dirvožemio ekosistemos dalimi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad atliekant mokslinius tyrimus būtų tinkamai atsižvelgiama į daugiafunkcį dirvožemio vaidmenį, išplėsti su dirvožemiu susijusius mokslinius tyrimus ir inovacijas bei finansavimą, taip pat pritaikyti atitinkamas esamas finansavimo programas, kad vykdant susijusius mokslinius tyrimus būtų atsižvelgta į dirvožemio ypatumus; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad pradėta programos „Europos horizontas“ misija dirvožemio būklės ir maisto srityje; ragina stiprinti ES dirvožemio stebėjimo centro ir Europos dirvožemio duomenų centro vaidmenį ir skirti pakankamą finansavimą, kad jie galėtų vykdyti savo misiją ir įgyvendinti naujosios dirvožemio strategijos tikslus; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares kaupti taksonomines žinias apie dirvožemio biologinę įvairovę ir žinias apie dirvožemio sąlygų poveikį ekosistemų sąveikai; pabrėžia dirvožemio ir vandens tarpusavio priklausomybę ir ragina teikti specialią paramą moksliniams tyrimams, susijusiems su teigiamu sveikų dirvožemių vaidmeniu toliau mažinant pasklidąją vandens taršą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti pakankamą finansinę paramą ir paskatas siekiant skatinti dirvožemio apsaugą, jos tvarų valdymą, išsaugojimą ir atkūrimą, inovacijas ir mokslinius tyrimus pasitelkiant bendrą žemės ūkio politiką, sanglaudos politiką, programą „Europos horizontas“ ir kitas turimas finansines priemones; ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti vietoves, kuriose vyksta erozija ir kuriose mažai organinės anglies, taip pat teritorijas, kuriose tankinimas galėtų būti tikslingai finansuojamas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą su Dirvožemio apsaugos temine strategija susijusioje veikloje dalyvaujančių agentūrų žmogiškųjų išteklių lygį ir finansinį tvarumą; pabrėžia, kad pakankamas kvalifikuotų darbuotojų skaičius yra būtina sėkmingo Sąjungos politikos įgyvendinimo sąlyga; todėl ragina Komisiją užtikrinti pakankamą darbuotojų skaičių, visų pirma Aplinkos generaliniame direktorate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją ir valstybes nares visoje Sąjungoje nustatyti suderintas ir integruotas duomenų rinkimo priemones, visapusišką stebėsenos, keitimosi informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais dirvožemio apsaugos ir tvaraus jo valdymo bei atkūrimo srityje sistemą, taip pat užtikrinti kuo didesnę esamų stebėsenos sistemų ir BŽŪP priemonių sąveiką; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad šios priemonės turėtų būti pagrindinės sąlygos Sąjungos ar nacionaliniam finansavimui gauti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad valstybės narės turėtų reguliariai, ne rečiau kaip kas penkerius metus, rengti ir skelbti dirvožemio būklės ataskaitas; mano, kad visi surinkti duomenys apie dirvožemį turėtų būti skelbiami viešai internete; |
| --- | --- |

60.

| 61. | remia iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti visuomenės informuotumą ir supratimą apie teigiamą dirvožemio funkcijų poveikį ir apsaugą, įskaitant tas, kurios susijusios su tvariu dirvožemio valdymu, apsauga ir atkūrimu, visuomenės sveikata ir aplinkos tvarumu; pabrėžia, kad visuomenės informuotumas ir supratimas apie dirvožemio funkcijas yra labai svarbūs siekiant sėkmingai įgyvendinti naująją dirvožemio strategiją ir užtikrinti piliečių, visų pirma žemės savininkų, ūkininkų ir miškininkų, kaip pagrindinių dirvožemio valdymo subjektų, dalyvavimą; ragina aktyviau bendradarbiauti su plačiąja visuomene dirvožemio būklės ir ekstremaliosios aplinkos padėties klausimais ir remti bendruomenės iniciatyvas dirvožemio apsaugos ir tvaraus naudojimo srityje; reiškia paramą Pasaulinei dirvožemio dienai ir ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant didinti informuotumą šioje srityje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad į būsimus privalomus žmogaus teisių ir aplinkos išsamaus patikrinimo teisės aktus įtraukta rizika aplinkai turėtų apimti dirvožemio degradaciją, grindžiamą naujosios ES dirvožemio strategijos tikslais ir uždaviniais; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją, kaip pasaulinę lyderę aplinkos apsaugos srityje, į naująją ES dirvožemio strategiją įtraukti dirvožemio apsaugos ir tvaraus naudojimo strategiją visais susijusiais jos išorės politikos aspektais ir visų pirma visapusiškai atsižvelgti į šį aspektą sudarant atitinkamus tarptautinius susitarimus bei persvarstant esamus susitarimus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Komisiją į prekybos susitarimų skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi įtraukti dirvožemio apsaugą ir imtis priemonių, kuriomis būtų sprendžiama iš tų šalių importuoto dirvožemio degradacijos problema, įskaitant labai neigiamą poveikį aplinkai darančių biodegalų sukeltą degradaciją, ir neeksportuoti dirvožemio degradacijos; ragina Komisiją užtikrinti, kad iš trečiųjų šalių į ES importuojami produktai atitiktų tuos pačius ekologinius ir tvaraus žemės naudojimo standartus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | supranta, kaip svarbu bendradarbiauti visais lygmenimis, kad būtų veiksmingai kovojama su visomis grėsmėmis dirvožemiui; todėl ragina valstybes nares rodyti pavyzdį ir apsvarstyti galimybę JT inicijuoti dirvožemio konvenciją; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reiškia paramą Dirvožemio apsaugos misijai „Rūpinimasis dirvožemiu yra rūpinimasis gyvenimu“, kurią pasiūlė Dirvožemio sveikatos ir maisto misijos valdyba ir kurios tikslas – užtikrinti, kad iki 2030 m. 75 proc. dirvožemio būtų geros būklės sveiko maisto, žmonių, gamtos ir klimato labui; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rekomenduoja kurti naujas ekologiškas, miškininkystės ir agrarinės miškininkystės zonas, ypač miestų regionuose, kad būtų kompensuotas neigiamas dabartinio aukšto dirvožemio sandarinimo lygio Europos miestuose poveikis; |
| --- | --- |

67.

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 171.

(2)  OL L 156, 2003 6 25, p. 17.

(3)  OL L 143, 2004 4 30, p. 56.

(4)  OL L 334, 2010 12 17, p. 17.

(5)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(6)  OL L 181, 1986 7 4, p. 6.

(7)  OL L 375, 1991 12 31, p. 1.

(8)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

(9)  OL L 344, 2016 12 17, p. 1.

(10)  OL L 137, 2017 5 24, p. 1.

(11)  OL L 156, 2018 6 19, p. 1.

(12)  OL L 347, 2013 12 20.

(13)  OL C 87 E, 2004 4 7, p. 395.

(14)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 138.

(15)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0015.

(16)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0078.

(17)  OL C 411, 2020 11 27, p. 48.

(18)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0201.

(19)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0040.

(20)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(21)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 138.

(22)  OL C 17, 2013 1 19, p. 37.

(23)  OL C 61, 2003 3 14, p. 49.

(24)  Schwartz, J.D., 2014 m., Dirvožemis kaip anglies saugykla. Naujas ginklas kovojant su klimato kaita?, „Yale Environment 360“.

(25)  Europos aplinkos agentūra, Dirvožemio organinė anglis, 2017 m. vasario 20 d., https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment.

(26)  Europos aplinkos politikos institutas, „Climate and Soil Policy Brief: Better Integrating Soil Into EU Climate Policy“, 2020 m. spalio mėn., https://ieep.eu/uploads/articles/attachments/437a17b8-f8a4-478d-ab7f-4a74e2e60ced/IEEP%20(2020)%20Climate%20and%20soil%20policy%20brief%20-%20Better%20integrating%20soil%20into%20EU%20climate%20policy.pdf?v=63771126961.

(27)  https://ec.europa.eu/jrc/en/news/soil-erosion-costs-european-farmers-125-billion-year#:~:text=Soil%20erosion%20costs%20European%20countries,consequences%20do%20not%20stop%20ther

(28)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, 7-osios AVP vertinimas (SWD(2019)0181).

(29)  Europos aplinkos agentūra, „Europos aplinkos būklė ir perspektyvos 2020 m.“, 2019 m.

(30)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, 7-osios AVP vertinimas (SWD(2019)0181).

(31)  Europos aplinkos agentūra, „Europos aplinkos būklė ir perspektyvos 2020 m.“, 2019 m.

(32)  Eurostatas, 2014 m., European Agricultural Census 2010. [Internete] URL: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statisticsexplained/index.php/Agricultural census 2010 (žiūrėta 2014 m. vasario mėn.). Europoje vidutiniškai 19 proc. pasėlių žemės sėjami žieminiai antsėliai, 21,5 proc. taikomas supaprastintas dirbimas, 4 proc. ūkininkaujama vykdant tiesioginę sėją.

(33)  Europos aplinkos agentūra, „Progress in management of contaminated sites“.

(34)  Europos aplinkos agentūra, „Europos aplinkos būklė ir perspektyvos 2020 m.“, 2019 m.

(35)  Veerman, C., et al. (2020 m.), Rūpestis dirvožemiu, tai rūpestis gyvybe. Dirvožemio, sveikatos ir maisto misijos valdybos tarpinė ataskaita; Europos Komisija: Briuselis, Belgija; p. 52.

(36)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, 7-osios AVP vertinimas (SWD(2019)0181).

(37)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, 7-osios AVP vertinimas (SWD(2019)0181).

(38)  Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma (IPBES), „The IPBES assessment report on land degradation and restoration“, 2018 m.

(39)  Europos aplinkos agentūra, „Europos aplinkos būklė ir perspektyvos 2020 m.“, 2019 m.

(40)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ENV_WASGEN/bookmark/table?lang=en&bookmarkId=bbf937c1-ce8b-4b11-91b7-3bc5ef0ea042

(41)  CDR 3137/2020.

(42)  Eurostatas, 2014 m., European Agricultural Census 2010. [Internete] URL: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Agricultural_census_2010_-_main_results census 2010 (žiūrėta 2014 m. vasario mėn.). Europoje vidutiniškai 19 proc. pasėlių žemės sėjami žieminiai antsėliai, 21,5 proc. taikomas supaprastintas dirbimas, 4 proc. ūkininkaujama vykdant tiesioginę sėją.

(43)  Bruno De Vos et al., Miškų dirvožemio anglies sankaupų Europoje lyginamosios vertės. Didelio masto miško dirvožemio tyrimo rezultatai, žurnalas „Geoderma“, 251–252 tomai, 2015 m. rugpjūčio mėn., 33–46 p.

(44)  K. E. Clemmensen et al., Šaknys ir susiję grybai. Ilgalaikis anglies dioksido sekvestravimas borealiniuose miškuose, žurnalas „Science“, 339 tomas, p. 1615, 2013 m.

(45)  Europos aplinkos agentūra, „Europos aplinkos būklė ir perspektyvos 2020 m.“, 2019 m.

---

2021 m. balandžio 29 d., ketvirtadienis

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/54

---

P9_TA(2021)0147

Skaitmeninio sektoriaus apmokestinimas: EBPO derybos, skaitmeninių įmonių rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir galimas Europos skaitmeninis mokestis

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija „Skaitmeninio sektoriaus apmokestinimas: EBPO derybos, skaitmeninių įmonių rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir galimas Europos skaitmeninės veiklos mokestis“ (2021/2010(INI))

(2021/C 506/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 ir 115 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 ir 115 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 1–2 d. (1) ir 2020 m. liepos 21 d. (2) Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 1–2 d. (1) ir 2020 m. liepos 21 d. (2) Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 27 d. ECOFIN tarybos išvadas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 27 d. ECOFIN tarybos išvadas (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus, kurie turi būti priimti, visų pirma dėl bendros pelno mokesčio bazės (BPMB), bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (4) ir skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo dokumentų rinkinio (5), taip pat į Parlamento pozicijas dėl šių pasiūlymų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus, kurie turi būti priimti, visų pirma dėl bendros pelno mokesčio bazės (BPMB), bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (4) ir skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo dokumentų rinkinio (5), taip pat į Parlamento pozicijas dėl šių pasiūlymų,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. Komisijos komunikatą „Siekiant veiksmingesnio ir demokratiškesnio ES mokesčių politikos sprendimų priėmimo“ (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. Komisijos komunikatą „Siekiant veiksmingesnio ir demokratiškesnio ES mokesčių politikos sprendimų priėmimo“ (COM(2019)0008),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatą „Sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planas, kuriuo remiama ekonomikos atgaivinimo strategija“ (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatą „Sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planas, kuriuo remiama ekonomikos atgaivinimo strategija“ (COM(2020)0312),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (6), kurią pasiūlė jo Specialusis sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komitetas (TAXE komitetas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (6), kurią pasiūlė jo Specialusis sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komitetas (TAXE komitetas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, kurią pasiūlė jo antras Specialusis sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komitetas (TAXE2 komitetas) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, kurią pasiūlė jo antras Specialusis sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komitetas (TAXE2 komitetas) (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai, pateiktą po pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo tyrimo, kurį atliko jo Tyrimo komitetas įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti (PANA komitetas) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai, pateiktą po pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo tyrimo, kurį atliko jo Tyrimo komitetas įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti (PANA komitetas) (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo (9), kurią pasiūlė Specialusis komitetas finansinių nusikaltimų, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (TAX3 komitetas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo (9), kurią pasiūlė Specialusis komitetas finansinių nusikaltimų, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (TAX3 komitetas),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos veiksmus, kurių ji ėmėsi atsižvelgdama į kiekvieną iš pirmiau išvardytų Parlamento rezoliucijų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos veiksmus, kurių ji ėmėsi atsižvelgdama į kiekvieną iš pirmiau išvardytų Parlamento rezoliucijų (10),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Skaitmeninimo poveikis tarptautinių mokesčių klausimams. Uždaviniai ir jų sprendimo būdai“(angl. Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Skaitmeninimo poveikis tarptautinių mokesčių klausimams. Uždaviniai ir jų sprendimo būdai“(angl. Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio mėn. G 20 / EBPO mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) įtraukios sistemos veiksmų planą ir ypač į jo pirmą veiksmą, susijusį su skaitmeninimo keliamais uždaviniais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio mėn. G 20 / EBPO mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) įtraukios sistemos veiksmų planą ir ypač į jo pirmą veiksmą, susijusį su skaitmeninimo keliamais uždaviniais,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. priimtą G 20 / EBPO tarpinę ataskaitą dėl įtraukios sistemos „Skaitmeninimo keliami uždaviniai“ (angl. Tax Challenges Arising from Digitalisation) ir 2019 m. gegužės mėn. priimtą jos darbo programą siekiant parengti bendrą sprendimą dėl mokesčių srities uždavinių, kylančių dėl ekonomikos skaitmeninimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. priimtą G 20 / EBPO tarpinę ataskaitą dėl įtraukios sistemos „Skaitmeninimo keliami uždaviniai“ (angl. Tax Challenges Arising from Digitalisation) ir 2019 m. gegužės mėn. priimtą jos darbo programą siekiant parengti bendrą sprendimą dėl mokesčių srities uždavinių, kylančių dėl ekonomikos skaitmeninimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio mėn. G 20 / EBPO priimtus įvadinį pareiškimą ir ataskaitų dėl pirmo ir antro ramsčių projektus, taip pat į EBPO sekretoriato atliktų ekonominės analizės ir poveikio vertinimo rezultatus, pridedamus prie tų projektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio mėn. G 20 / EBPO priimtus įvadinį pareiškimą ir ataskaitų dėl pirmo ir antro ramsčių projektus, taip pat į EBPO sekretoriato atliktų ekonominės analizės ir poveikio vertinimo rezultatus, pridedamus prie tų projektų,

| — | atsižvelgdamas į kelių aukščiausiojo lygio G 7, G 8 ir G 20 susitikimų tarptautinio apmokestinimo klausimais rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kelių aukščiausiojo lygio G 7, G 8 ir G 20 susitikimų tarptautinio apmokestinimo klausimais rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į vykstantį Jungtinių Tautų Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komiteto darbą sprendžiant su ekonomikos skaitmeninimu susijusias mokesčių problemas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstantį Jungtinių Tautų Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komiteto darbą sprendžiant su ekonomikos skaitmeninimu susijusias mokesčių problemas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 14 d. Komisijos skaitmeninės veiklos mokesčio įžanginį poveikio vertinimą (Ares(2021)312667), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 14 d. Komisijos skaitmeninės veiklos mokesčio įžanginį poveikio vertinimą (Ares(2021)312667),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją „Sąžiningas apmokestinimas skaitmenizuotoje ir globalizuotoje ekonomikoje. BEPS 2.0“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją „Sąžiningas apmokestinimas skaitmenizuotoje ir globalizuotoje ekonomikoje. BEPS 2.0“ (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0103/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0103/2021),

| A. | kadangi dabartinės tarptautinės įmonių pelno mokesčio taisyklės grindžiamos principais, kurie buvo parengti 20-ojo amžiaus pradžioje ir nebetinka ekonomikai, kuri yra vis labiau globalizuota ir skaitmeninė, todėl sudaromos sąlygos įvairaus pobūdžio žalingai mokesčių praktikai, kuri kenkia viešiesiems finansams ir sąžiningai konkurencijai; |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinės tarptautinės įmonių pelno mokesčio taisyklės grindžiamos principais, kurie buvo parengti 20-ojo amžiaus pradžioje ir nebetinka ekonomikai, kuri yra vis labiau globalizuota ir skaitmeninė, todėl sudaromos sąlygos įvairaus pobūdžio žalingai mokesčių praktikai, kuri kenkia viešiesiems finansams ir sąžiningai konkurencijai;

| B. | kadangi šiuo metu vedant EBPO derybas siekiama įvertinti šių tarptautinių mokesčių taisyklių proporcingumą ir praktiškumą siekiant užtikrinti Europos įmonių konkurencingumą vis labiau globalizuotoje ir skaitmeninėje ekonomikoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo metu vedant EBPO derybas siekiama įvertinti šių tarptautinių mokesčių taisyklių proporcingumą ir praktiškumą siekiant užtikrinti Europos įmonių konkurencingumą vis labiau globalizuotoje ir skaitmeninėje ekonomikoje;

| C. | kadangi skaitmeninant ekonomiką paaštrėjo esamos problemos, nes tarptautinės bendrovės yra pernelyg priklausomos nuo nematerialiojo turto, pvz., intelektinės nuosavybės; |
| --- | --- |

C.

kadangi skaitmeninant ekonomiką paaštrėjo esamos problemos, nes tarptautinės bendrovės yra pernelyg priklausomos nuo nematerialiojo turto, pvz., intelektinės nuosavybės;

| D. | kadangi po 2008–2009 m. įvykusios finansų krizės ir daugelio atskleistų faktų apie įvairią mokesčių slėpimo praktiką, agresyvų mokesčių planavimą, mokesčių vengimą ir pinigų plovimą G 20 šalys susitarė spręsti šiuos klausimus pasaulio mastu EBPO lygmeniu, pasitelkdamos mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) projektą, kuriuo remiantis buvo parengtas BEPS veiksmų planas; |
| --- | --- |

D.

kadangi po 2008–2009 m. įvykusios finansų krizės ir daugelio atskleistų faktų apie įvairią mokesčių slėpimo praktiką, agresyvų mokesčių planavimą, mokesčių vengimą ir pinigų plovimą G 20 šalys susitarė spręsti šiuos klausimus pasaulio mastu EBPO lygmeniu, pasitelkdamos mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) projektą, kuriuo remiantis buvo parengtas BEPS veiksmų planas;

| E. | kadangi priėmus BEPS veiksmų planą pavyko pasiekti bendrą sutarimą daugeliu klausimų, kad būtų galima kovoti su mokesčių slėpimu, agresyviu mokesčių planavimu ir mokesčių vengimu; kadangi vis dėlto nebuvo pasiektas susitarimas dėl ekonomikos skaitmeninimo keliamų su mokesčiais susijusių uždavinių sprendimo, todėl 2015 m. buvo priimta atskira galutinė BEPS pirmojo veiksmo ataskaita; |
| --- | --- |

E.

kadangi priėmus BEPS veiksmų planą pavyko pasiekti bendrą sutarimą daugeliu klausimų, kad būtų galima kovoti su mokesčių slėpimu, agresyviu mokesčių planavimu ir mokesčių vengimu; kadangi vis dėlto nebuvo pasiektas susitarimas dėl ekonomikos skaitmeninimo keliamų su mokesčiais susijusių uždavinių sprendimo, todėl 2015 m. buvo priimta atskira galutinė BEPS pirmojo veiksmo ataskaita;

| F. | kadangi Parlamentas keletą kartų ragino atlikti tarptautinės įmonių pelno mokesčio sistemos reformą, kad būtų galima spręsti mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo problemas ir skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo uždavinius; |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamentas keletą kartų ragino atlikti tarptautinės įmonių pelno mokesčio sistemos reformą, kad būtų galima spręsti mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo problemas ir skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo uždavinius;

| G. | kadangi Komisija 2018 m. pateikė du pasiūlymus dėl skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo, įskaitant laikiną trumpalaikį sprendimą įvesti skaitmeninių paslaugų mokestį (SPM) ir ilgalaikį sprendimą nustatyti, kad reikšminga skaitmeninė veiklavietė yra ryšys, pagal kurį galima apmokestinti įmonę, ir šis apmokestinimas turėtų pakeisti SPM; kadangi 2016 m. spalio 25 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2016)0683); kadangi Parlamentas pritarė visiems šiems pasiūlymams, tačiau Taryba jų nepriėmė, todėl kai kurioms valstybėms narėms teko vienašališkai nustatyti skaitmeninių paslaugų mokestį; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija 2018 m. pateikė du pasiūlymus dėl skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo, įskaitant laikiną trumpalaikį sprendimą įvesti skaitmeninių paslaugų mokestį (SPM) ir ilgalaikį sprendimą nustatyti, kad reikšminga skaitmeninė veiklavietė yra ryšys, pagal kurį galima apmokestinti įmonę, ir šis apmokestinimas turėtų pakeisti SPM; kadangi 2016 m. spalio 25 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2016)0683); kadangi Parlamentas pritarė visiems šiems pasiūlymams, tačiau Taryba jų nepriėmė, todėl kai kurioms valstybėms narėms teko vienašališkai nustatyti skaitmeninių paslaugų mokestį;

| H. | kadangi valstybėms narėms nekoordinuotai nustačius atskirus skaitmeninių paslaugų mokesčius, kuriems taikomos skirtingos apmokestinimo taisyklės ir kriterijai, padidėja bendrosios rinkos susiskaidymas, sukuriamas didesnis su mokesčiais susijęs netikrumas ir tie mokesčiai yra mažiau veiksmingi, palyginti su bendru Europos lygmens sprendimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybėms narėms nekoordinuotai nustačius atskirus skaitmeninių paslaugų mokesčius, kuriems taikomos skirtingos apmokestinimo taisyklės ir kriterijai, padidėja bendrosios rinkos susiskaidymas, sukuriamas didesnis su mokesčiais susijęs netikrumas ir tie mokesčiai yra mažiau veiksmingi, palyginti su bendru Europos lygmens sprendimu;

| I. | kadangi esama rizikos, jog dėl valstybių narių vienašališkai taikomų priemonių padaugėja su tarptautine prekyba susijusių ginčų, kurie gali daryti poveikį tiek skaitmeninėms, tiek ne skaitmeninėms įmonėms bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

I.

kadangi esama rizikos, jog dėl valstybių narių vienašališkai taikomų priemonių padaugėja su tarptautine prekyba susijusių ginčų, kurie gali daryti poveikį tiek skaitmeninėms, tiek ne skaitmeninėms įmonėms bendrojoje rinkoje;

| J. | kadangi, naudojantis 2017 m. kovo mėn. G 20 finansų ministrų suteiktais įgaliojimais ir 2019 m. gegužės mėn. priėmus darbo programą, EBPO / G 20 BEPS įtrauki sistema, pasitelkusi savo darbo grupę skaitmeninės ekonomikos klausimais, veikė siekdama rasti sutarimu grindžiamą pasaulinio masto sprendimą, paremtą dviem ramsčiais: pirmasis ramstis yra apmokestinimo teisių paskirstymas taikant naujas pelno paskirstymo ir susietumo taisykles, o antruoju ramsčiu sprendžiamos likusios BEPS problemos, nustatant minimalaus apmokestinimo lygio užtikrinimo priemones; |
| --- | --- |

J.

kadangi, naudojantis 2017 m. kovo mėn. G 20 finansų ministrų suteiktais įgaliojimais ir 2019 m. gegužės mėn. priėmus darbo programą, EBPO / G 20 BEPS įtrauki sistema, pasitelkusi savo darbo grupę skaitmeninės ekonomikos klausimais, veikė siekdama rasti sutarimu grindžiamą pasaulinio masto sprendimą, paremtą dviem ramsčiais: pirmasis ramstis yra apmokestinimo teisių paskirstymas taikant naujas pelno paskirstymo ir susietumo taisykles, o antruoju ramsčiu sprendžiamos likusios BEPS problemos, nustatant minimalaus apmokestinimo lygio užtikrinimo priemones;

| K. | kadangi 2020 m. spalio 12 d. G 20 / EBPO įtrauki sistema paskelbė dokumentų rinkinį, kurį sudaro įvadinis pareiškimas ir ataskaitų dėl pirmo ir antro ramsčio projektai, kuriuose atsispindi panašus požiūris į daugelį abiejų ramsčių politinių priemonių, principų ir parametrų ir drauge nustatomos likusios politinės ir techninės problemos, kurias reikės spręsti; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2020 m. spalio 12 d. G 20 / EBPO įtrauki sistema paskelbė dokumentų rinkinį, kurį sudaro įvadinis pareiškimas ir ataskaitų dėl pirmo ir antro ramsčio projektai, kuriuose atsispindi panašus požiūris į daugelį abiejų ramsčių politinių priemonių, principų ir parametrų ir drauge nustatomos likusios politinės ir techninės problemos, kurias reikės spręsti;

| L. | kadangi pirmaujančių tarptautinių skaitmeninės srities bendrovių pelnas pastaraisiais metais reikšmingai išaugo; kadangi dėl izoliavimo priemonių reaguojant į COVID-19 pandemiją dar labiau sustiprėjo perėjimo prie skaitmeninėmis paslaugomis grindžiamos ekonomikos tendencijos, o fizinės įmonės, visų pirma mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ) atsidūrė dar nepalankesnėje padėtyje; kadangi būtina veikti greitai, atsižvelgiant į G 20 / EBPO įtraukios sistemos tikslą baigti derybas 2021 m. liepos mėn., kad tai būtų reikšmingas pirmas žingsnis teisingiau paskirstytos mokesčių naštos link; |
| --- | --- |

L.

kadangi pirmaujančių tarptautinių skaitmeninės srities bendrovių pelnas pastaraisiais metais reikšmingai išaugo; kadangi dėl izoliavimo priemonių reaguojant į COVID-19 pandemiją dar labiau sustiprėjo perėjimo prie skaitmeninėmis paslaugomis grindžiamos ekonomikos tendencijos, o fizinės įmonės, visų pirma mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ) atsidūrė dar nepalankesnėje padėtyje; kadangi būtina veikti greitai, atsižvelgiant į G 20 / EBPO įtraukios sistemos tikslą baigti derybas 2021 m. liepos mėn., kad tai būtų reikšmingas pirmas žingsnis teisingiau paskirstytos mokesčių naštos link;

| M. | kadangi tinkami tarptautinės mokesčių teisės aktai yra itin svarbūs siekiant užkirsti kelią mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo praktikai, taip pat sukurti sąžiningą ir veiksmingą apmokestinimo sistemą, kurią taikant būtų kovojama su nelygybe ir būtų užtikrinamas tikrumas ir stabilumas, o tai yra būtina išankstinė konkurencingumo sąlyga, taip pat būtų užtikrinamos vienodos sąlygos įmonėms, visų pirma MVĮ; |
| --- | --- |

M.

kadangi tinkami tarptautinės mokesčių teisės aktai yra itin svarbūs siekiant užkirsti kelią mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo praktikai, taip pat sukurti sąžiningą ir veiksmingą apmokestinimo sistemą, kurią taikant būtų kovojama su nelygybe ir būtų užtikrinamas tikrumas ir stabilumas, o tai yra būtina išankstinė konkurencingumo sąlyga, taip pat būtų užtikrinamos vienodos sąlygos įmonėms, visų pirma MVĮ;

| N. | kadangi ekonomikos skaitmeninimas suteikė galimybę mažoms įmonėms ir įvairių sektorių įmonėms tapti konkurencingesnėmis ir užmegzti ryšius su naujais klientais; kadangi mažesniems startuoliams ir besiplečiančioms įmonėms neturėtų būti taikomos ES skaitmeninės veiklos apmokestinimo priemonės; |
| --- | --- |

N.

kadangi ekonomikos skaitmeninimas suteikė galimybę mažoms įmonėms ir įvairių sektorių įmonėms tapti konkurencingesnėmis ir užmegzti ryšius su naujais klientais; kadangi mažesniems startuoliams ir besiplečiančioms įmonėms neturėtų būti taikomos ES skaitmeninės veiklos apmokestinimo priemonės;

| O. | kadangi skaitmeninės įmonės, kurdamos turinį, yra labai priklausomos nuo nematerialiojo turto, visų pirma kai naudoja vartotojų duomenimis ir iš to gauna pajamas, o dabartinės mokesčių sistemos tokio vertės kūrimo neapima; kadangi dėl šio reiškinio vertės kūrimo vieta neteisingai susiejama su apmokestinimo vieta; |
| --- | --- |

O.

kadangi skaitmeninės įmonės, kurdamos turinį, yra labai priklausomos nuo nematerialiojo turto, visų pirma kai naudoja vartotojų duomenimis ir iš to gauna pajamas, o dabartinės mokesčių sistemos tokio vertės kūrimo neapima; kadangi dėl šio reiškinio vertės kūrimo vieta neteisingai susiejama su apmokestinimo vieta;

| P. | kadangi tarptautinio susitarimo ar ES reglamento dėl skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo nebuvimas yra kliūtis konkurencingesnei ir augimui palankesnei verslo aplinkai bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi tarptautinio susitarimo ar ES reglamento dėl skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo nebuvimas yra kliūtis konkurencingesnei ir augimui palankesnei verslo aplinkai bendrojoje skaitmeninėje rinkoje;

| Q. | kadangi dėl sunkios ekonominės krizės, su kuria susiduria Sąjunga, reikalinga moderni mokesčių politika, kuri suteiktų galimybę valstybėms narėms veiksmingiau ir efektyviau rinkti mokesčius, mokėtinus už veiklą, vykdomą bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl sunkios ekonominės krizės, su kuria susiduria Sąjunga, reikalinga moderni mokesčių politika, kuri suteiktų galimybę valstybėms narėms veiksmingiau ir efektyviau rinkti mokesčius, mokėtinus už veiklą, vykdomą bendrojoje rinkoje;

| R. | kadangi valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti ir tarptautinėse derybose mokesčių klausimais laikytis vieningos, tvirtos ir plataus užmojo pozicijos; |
| --- | --- |

R.

kadangi valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti ir tarptautinėse derybose mokesčių klausimais laikytis vieningos, tvirtos ir plataus užmojo pozicijos;

| S. | kadangi 2020 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadose teigiama, jog 2021 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba „įvertins padėtį, susijusią su darbu sprendžiant svarbų skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo klausimą“; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2020 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadose teigiama, jog 2021 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba „įvertins padėtį, susijusią su darbu sprendžiant svarbų skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo klausimą“;

| T. | kadangi G 20 finansų ministrai susitiko 2021 m. balandžio 7–8 d. ir susitiks 2021 m. liepos 9–10 d. ir įvertins abu derybų dėl įtraukios sistemos ramsčius; |
| --- | --- |

T.

kadangi G 20 finansų ministrai susitiko 2021 m. balandžio 7–8 d. ir susitiks 2021 m. liepos 9–10 d. ir įvertins abu derybų dėl įtraukios sistemos ramsčius;

Ekonomikos skaitmeninimo keliamų uždavinių sprendimas

| 1. | pažymi, kad dabartinės tarptautinės taisyklės buvo sukurtos 20-ojo amžiaus pradžioje ir kad apmokestinimo teisės dažniausiai yra paremtos fiziniu įmonių buvimu; atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninimas ir didelė priklausomybė nuo nematerialiojo turto suteikė itin daug galimybių įmonėms vykdyti reikšmingą verslo veiklą kitose jurisdikcijose fiziškai ten nebūnant ir todėl vienoje jurisdikcijoje sumokėti mokesčiai nebeatspindi ten sukurtos pridėtinės vertės ir pelno, o tai gali lemti mokesčių bazės eroziją ir pelno perkėlimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina iš naujo ir teisingiau paskirstyti apmokestinimo teises beveik tik skaitmeninę veiklą vykdančioms tarptautinėms bendrovėms ir persvarstyti tradicinę nuolatinės buveinės sąvoką, nes ji neatspindi skaitmeninės ekonomikos; primena Parlamento poziciją dėl B(K)PMB siekiant sukurti virtualios nuolatinės buveinės sąvoką, atsižvelgiant į tai, kur sukuriama vertė, ir remiantis sukurta verte ir gautu pelnu; pabrėžia, kad interneto platformų naudotojai ir skaitmeninių paslaugų vartotojai šiuo metu sudaro esminę vertės kūrimo dalį beveik tik skaitmeninę veiklą vykdančioms įmonėms ir kad jie negali būti perkelti į kitą jurisdikciją kaip kapitalas ir darbo jėga, todėl į juos turėtų būti atsižvelgiama apibrėžiant naują mokestinį ryšį, kad būtų galima parengti veiksmingas kovos su agresyviu mokesčių planavimu ir mokesčių vengimu priemones; |
| --- | --- |

2.

| 3. | taip pat yra susirūpinęs dėl siauros problemų apibrėžties, nes tai kelia pavojų, kad bus sukurtos taisyklės, taikomos tik tam tikroms įmonėms; pažymi, kad turi būti persvarstytos perkėlimo kainos, nuolatinės buveinės apibrėžtis ir mokesčių spragos, atsirandančios dėl įvairių pernelyg sudėtingų mokesčių sistemų, visų pirma kiek tai susiję su dvigubo apmokestinimo išvengimo susitarimais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad pagal naujus skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo sprendimus turėtų būti apmokestinamas pelnas, o ne pajamos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į sparčią ekonomikos raidą, kurią lėmė skaitmeninimas ir globalizacija; atkreipia dėmesį į teigiamą skaitmeninimo poveikį mūsų visuomenei ir ekonomikai, taip pat į didžiulį skaitmeninimo potencialą mokesčių administravimo srityje, nes tai yra priemonė teikti geresnes paslaugas piliečiams, padidinti visuomenės pasitikėjimą mokesčių institucijomis ir pagerinti konkurencingumą; apgailestauja dėl tarptautinės mokesčių sistemos trūkumų, nes ji nėra visada tinkama norint deramai įveikti globalizacijos ir skaitmeninimo keliamus uždavinius; ragina sudaryti susitarimą, kurio tikslas būtų sukurti sąžiningą ir veiksmingą mokesčių sistemą, kartu gerbiant nacionalinį suverenitetą mokesčių srityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina reformuoti mokesčių sistemą, siekiant kovoti su sukčiavimu mokesčių srityje ir jų vengimu; pabrėžia, kad Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų imtis lyderių vaidmens siekiant pašalinti šiuos trūkumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad reikia apmokestinti tarptautines korporacijas taikant teisingą ir veiksmingą apmokestinimo teisių paskirstymo tarp valstybių formulę; primena Komisijos pasiūlymą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia spręsti nepakankamo skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo klausimą; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į būdingą beveik vien skaitmeninę veiklą vykdančių tarptautinių įmonių judumą, visų pirma vertės kūrimo aspektu, ir užtikrinti teisingą apmokestinimo teisių paskirstymą visoms valstybėms, kuriose jos vykdo ekonominę veiklą ir kuria vertę, įskaitant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; pažymi, kad kai kurie susitarimai dėl dvigubo apmokestinimo vengimo gali kelti kliūčių siekiant teisingai paskirstyti apmokestinimo teises ir ragina juos atnaujinti; atkreipia dėmesį į specifinę mažų periferinių valstybių narių padėtį; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad reikia toliau tirti bendrą įvairiems verslo modeliams taikomą mokesčių naštą; apgailestauja, kad dėl mokesčių vengimo ne tik surenkama mažiau viešųjų pajamų (o tai sukelia sunkumų teikiant viešąsias paslaugas ir mokesčių našta perkeliama vidutiniam piliečiui, taip dar labiau paaštrinant nelygybę), bet jis turi ir iškreipiamojo poveikio rinkoms, nes stumia įmones, ypač MVĮ, į nepalankią padėtį, drauge sudarydamas kliūčių naujiems rinkos dalyviams vietoje; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į galimas MVĮ patekimo į rinką kliūtis, kad nebūtų sukurtas skaitmeninis sektorius, kuriame veikia tik keli stambūs dalyviai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad vidutiniškai skaitmeninėms įmonėms taikomas tik 9,5 proc. efektyvusis mokesčio tarifas, palyginti su tradiciniams verslo modeliams taikomu 23,2 proc. tarifu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad pastaruoju laikotarpiu skaitmeninių paslaugų paklausa išaugo dėl poreikio atlikti daug užduočių nuotoliniu būdu COVID-19 aplinkybėmis; todėl pažymi, kad tokių skaitmeninių paslaugų teikėjai atsidūrė palankesnėje padėtyje nei tradicinės įmonės, visų pirma MVĮ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad 2015 m. EBPO / G 20 BEPS galutinėje ataskaitoje daroma išvada, jog skaitmeninė ekonomika vis didesniu mastu virsta pačia ekonomika; pripažįsta spartų daugelio ekonomikos sektorių skaitmeninimą ir tai, kad būtina sukurti į ateitį nukreiptą mokesčių sistemą, kuri neužkirstų kelio skaitmeninei ekonomikai, bet užtikrintų sąžiningą pajamų paskirstymą tose valstybėse, kuriose kuriama vertė; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu atskirti tiek apmokestinimo, tiek reglamentavimo vaidmenį ir kad ateityje skaitmeninio sektoriaus mokesčių politika neturėtų būti formuojama siekiant pašalinti skaitmeninės ekonomikos trūkumus, pvz., monopolinėmis sąlygomis vykdomos nuomos pranašumą informacijos atžvilgiu, jei reglamentavimo priemonės tokiu atveju būtų tinkamesnės; |
| --- | --- |

13.

Pasaulinis daugiašalis susitarimas. Pageidaujamas, bet ne vienintelis būdas judėti į priekį

| 14. | ragina sudaryti tarptautinį susitarimą, kurio tikslas būtų sukurti sąžiningą ir veiksmingą mokesčių sistemą; palankiai vertina G 20 / EBPO įtraukioje sistemoje dedamas pastangas pasiekti pasaulinį susitarimą dėl tarptautinės mokesčių sistemos daugiašalės reformos siekiant spręsti nuolatinio pelno perkėlimo ir skaitmeninės ekonomikos keliamus uždavinius; tačiau apgailestauja, kad terminas susitarimui pasiekti, nustatytas 2020 m. pabaigai, buvo praleistas; pripažįsta, kad, nepaisant COVID-19 pandemijos nulemtų vėlavimų, buvo padaryta pažanga diskutuojant dėl pasiūlymų techniniu lygmeniu, ir ragina greitai – iki 2021 m. vidurio – priimti susitarimą vykdant įtraukų derybų procesą; ragina valstybes nares taip pat aktyviai dalyvauti diskutuojant mokesčių klausimus kituose tarptautiniuose forumuose, pvz., JT; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal G 20 / EBPO įtraukioje sistemoje pasiūlytą dviejų ramsčių požiūrį siekiama ne nustatyti skaitmeninės ekonomikos apribojimus, o rasti visapusiškus skaitmenizuotos ekonomikos keliamų naujų uždavinių sprendimus; atkreipia dėmesį į tai, kad įtraukios sistemos narių nuomonės skiriasi; vis dėlto mano, kad abu ramsčiai turėtų vienas kitą papildyti ir būti patvirtinti iki 2021 m. vidurio; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad antruoju ramsčiu siekiama išspręsti likusias BEPS problemas, visų pirma užtikrinant, kad didžiosios tarptautinės įmonės, įskaitant skaitmenines, mokėtų minimalųjį efektyvųjį pelno mokestį, neatsižvelgiant į jų buveinės vietą; palankiai vertina naują postūmį G 20 / EBPO įtraukios sistemos derybose, kurį suteikė JAV administracija neseniai pateikusi pasiūlymų dėl „stiprios paskatos šalims prisijungti prie pasaulinio susitarimo, kuriuo visame pasaulyje būtų įgyvendinamos minimalios mokesčių taisyklės“; pažymi, kad tie pasiūlymai apima minimalaus visuotinio nematerialiųjų mažai apmokestinamų pajamų mokesčio (GILTI) padidinimą iki 21 proc. ir SHIELD (angl. Stopping Harmful Inversions and Ending Low-tax Developments) tarifą, kuris būtų lygiavertis GILTI tarifui tuo atveju, jei nebus pasiektas visuotinis susitarimas dėl II ramsčio (13); mano, kad bet koks nustatytas minimalus efektyvusis mokesčio tarifas turėtų būti teisingas ir pakankamas, kad būtų išvengta pelno perkėlimo ir žalingos konkurencijos mokesčių srityje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad būsimuose G 20 ir EBPO įtraukios sistemos derybų kompromisuose būtų atsižvelgta į ES interesus ir išvengta dar didesnio sudėtingumo ir papildomos biurokratinės naštos MVĮ ir piliečiams; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina EBPO sekretoriato pastangas rasti sprendimą, kaip pritaikyti mūsų dabartines tarptautines mokesčių taisykles prie globalizuotos ir skaitmenizuotos ekonomikos; palankiai vertina pagal pirmą ramstį pateiktą pasiūlymą dėl naujo mokestinio ryšio ir naujų apmokestinimo teisių, kurie sudarytų galimybių apmokestinti tarptautines įmones rinkos jurisdikcijose net ten, kur jų fiziškai nėra, remiantis vykdoma ekonomine veikla; pabrėžia, kad taikant beveik vien skaitmeninius verslo modelius sąveika su naudotojais ir vartotojais gerokai prisideda prie vertės kūrimo ir todėl į ją turėtų būti atsižvelgiama paskirstant apmokestinimo teises; pažymi, kad kai kurias politikos galimybes dar reikia nustatyti pasauliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripažįsta, kad nustačius vadinamąją „A sumą“ būtų sukurta nauja apmokestinimo teisė rinkos jurisdikcijoms; pabrėžia, kad šių naujų apmokestinimo teisių taikymo sritis turėtų apimti visas dideles tarptautines įmones, kurios galėtų taikyti BEPS praktiką, ir bent automatizuotas skaitmenines paslaugas ir su vartotojais tiesioginį kontaktą turinčias įmones, tačiau neturėtų būti užkraunama papildoma nereikalinga našta MVĮ ar padidėti paslaugų kaina vartotojams; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares remti susitarimą, kuriuo būtų užtikrinama, kad pakankama pelno suma būtų perskirstoma rinkos jurisdikcijoms, ir kuris apimtų ne tik reguliaraus ir nereguliaraus pelno atskyrimą, nes toks skirstymas galėtų lemti grynai dirbtinį skirtumą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | yra susirūpinęs dėl to, kad pernelyg sudėtinga sistema gali iš tikrųjų padidinti galimybes apeiti naujas suderintas taisykles, ir ragina EBPO bei derybose dalyvaujančias valstybes nares ieškoti paprasto ir veiksmingo sprendimo; ragina atsižvelgti į išvadas, susijusias su EBPO / G20 BEPS veiksmų plano poveikiu administravimui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rekomenduoja, kad derybose valstybių narių ginami politikos variantai būtų tokie, kuriais mažinamas sudėtingumas; todėl remia supaprastintus tarptautinių įmonių, kurioms taikomos naujos apmokestinimo teisės, administracinius procesus, be kita ko, siekiant palengvinti įgyvendinimo naštą valstybėms narėms, atsižvelgiant į valstybes nares, nesudarančias mokesčių susitarimų, kuriais iškreipiama konkurencija, vadinamųjų privilegijuotų sandėrių (labai palankių sąlygų susitarimų); mano, kad būtų tikslinga įprastų rinkos sąlygų principo reforma; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir Tarybą palaikyti intensyvesnį dialogą su nauja JAV administracija dėl skaitmeninės veiklos mokesčių politikos, kad vykstant G 20 / EBPO įtraukios sistemos deryboms iki 2020 m. birželio mėn. būtų rastas bendras požiūris; palankiai vertina neseniai paskelbtą naujosios JAV administracijos pareiškimą, kad ji vėl aktyviai įsitrauks į EBPO derybas, siekiant užtikrinti susitarimą ir atsisakyti saugiojo uosto taisyklės; ragina Komisiją atidžiai įvertinti JAV pasiūlytų naujų I ramsčio pakeitimų poveikį; ragina valstybes nares nesutikti su saugiojo uosto taisykle, nes ji gali labai pakenkti pastangoms įvykdyti reformą; ragina Komisiją pateikti savarankišką pasiūlymą dėl skaitmeninės ekonomikos uždavinių sprendimo, jei į pirmąjį reformos ramstį būtų įtraukta saugiojo uosto taisyklė; šiuo atžvilgiu primena Komisijos jau seniai pateiktą pasiūlymą dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl ginčų prevencijos ir sprendimo mechanizmo siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo ir padidinti pritarimą naujoms taisyklėms; pabrėžia svarbų tokio mechanizmo vaidmenį, ypač pereinamuoju laikotarpiu, kol bus įdiegta nauja tarptautinė apmokestinimo tvarka; tačiau pabrėžia, kad su mokesčiais susijusį tikrumą geriausiai galima užtikrinti nustačius paprastas, aiškias ir suderintas taisykles, kuriomis pirmiausia užkertamas kelias ginčams; pabrėžia, kad bet koks ginčų prevencijos ir sprendimo mechanizmas neturėtų statyti besivystančių šalių į nepalankią padėtį; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad sudarant tarptautinį susitarimą turėtų būti vengiama žalingų prekybos ginčų ir atsakomųjų veiksmų, kurie gali turėti neigiamą poveikį kitiems ekonomikos sektoriams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją užbaigti atliekamą pirmojo ir antrojo ramsčių pasekmių valstybių narių surenkamoms pajamoms poveikio vertinimą ir informuoti Tarybą ir Parlamentą apie savo išvadas; ragina Komisiją, remiantis šiuo poveikio vertinimu, patarti ir rekomenduoti valstybėms narėms derybose laikytis pozicijų, kuriomis ginami ES interesai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina kiekvieną valstybę narę ir Komisiją derinti savo pozicijas siekiant, kad būtų laikomasi tos pačios pozicijos; |
| --- | --- |

27.

Raginimas nedelsiant imtis ES lygmens veiksmų

| 28. | apgailestauja dėl to, kad nesugebėjus G 20 / EBPO įtraukioje sistemoje rasti sprendimo 2020 m. spalio mėn. nepakankamas skaitmeninės ekonomikos apmokestinimas užsitęsė; pabrėžia, kad COVID-19 pandemija labai naudinga skaitmeninėms įmonėms, daugiausia toms, kurios sugebėjo išplėsti savo veiklą, nors nukentėjo daug kitų įmonių, visų pirma MVĮ, ir kad dėl pandemijos paspartėjo perėjimas prie skaitmeninės ekonomikos, todėl dar labiau išryškėjo poreikis rasti daugiašalius sprendimus, kaip reformuoti dabartinę mokesčių sistemą, kad būtų užtikrintas sąžiningas skaitmeninės ekonomikos indėlis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad vyriausybės turi surinkti precedento neturinčius išteklius, kad ekonomika atsigautų po COVID-19 krizės, todėl labai reikia gauti pajamų iš nepakankamai apmokestintų sektorių, kurios galėtų padėti finansuoti ekonomikos gaivinimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad dėl skaitmeninės ekonomikos kylantys apmokestinimo iššūkiai yra pasaulinio masto problema ir kad reikia skubiai sudaryti susitarimą G 20 / EBPO valstybių lygmeniu, kad būtų įmanomas tarptautinis koordinavimas; mano, kad plataus užmojo ir suderintas tarptautinis sprendimas būtų gerokai pranašesnis už nacionalinių ar regioninių skaitmeninės veiklos mokesčių mozaiką ir gerokai labiau tikėtina, kad Taryboje jam būtų vieningai pritarta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | todėl primygtinai tvirtina, kad, nepaisant G 20 / EBPO įtraukios sistemos derybų pažangos, ES turėtų turėti atsarginį variantą ir būti pasiruošusi iki 2021 m. pabaigos parengti savo sprendimus, kaip apmokestinti skaitmeninę ekonomiką, visų pirma dėl to, kad EBPO pasiūlymai susiję tik su nedidele įmonių grupe ir jų gali nepakakti; ragina Komisiją laikytis 2020 m. gruodžio 16 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir iki 2021 m. birželio mėn. pateikti pasiūlymų dėl skaitmeninės veiklos mokesčio, sykiu iš anksto užtikrinant, kad jie atitiktų G 20 / EBPO įtraukios sistemos vykdomą reformą, jei dėl jos bus susitarta; rekomenduoja Komisijai parengti veiksmų gaires, atsižvelgiant į skirtingus scenarijus, visų pirma į atvejus su EBPO lygmens susitarimu ir be jo, iki 2021 m. vidurio; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją visų pirma apsvarstyti galimybę įvesti laikiną ES skaitmeninių paslaugų mokestį kaip pirmą reikalingą žingsnį; pabrėžia, kad, jei bus sudarytas tarptautinis susitarimas pagal EBPO/G20 įtraukią sistemą, šie europiniai sprendimai turėtų būti atitinkamai prie jo pritaikyti; primena, kad ES skaitmeninių paslaugų mokestį galima numatyti tik kaip laikiną pirmąjį žingsnį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina ES suderintai įgyvendinti būsimą susitarimą po tarptautinių derybų ir ragina Komisiją pateikti atitinkamą pasiūlymą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad nesėkmingos EBPO derybos sukeltų dar didesnę skaitmeninės veiklos mokesčių fragmentaciją, kuri taip pat gali būti žalinga Europos įmonėms, siekiančioms išplėsti savo verslo modelį kitose rinkose; primena, kad svarbu pasiekti susitarimą EBPO lygmeniu, siekiant išvengti galimų prekybos karų; pabrėžia, kad reikalingas tvirtas koordinavimas, nors apmokestinimas ir priklauso valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad ES skaitmeninės bendrovės, kurių pagrindinė buveinė yra ES valstybėje narėje ir kurioms taikomi ES pelno mokesčiai, yra nepalankioje padėtyje, palyginti su užsienio bendrovėmis, kurios neturi fizinės buveinės jokioje valstybėje narėje ir todėl gali išvengti pelno mokesčių mokėjimo ES, net jei jos vykdo veiklą, į kurią įtraukia Europos naudotojus; pabrėžia, kad tradicinių paslaugų ir automatizuotų skaitmeninių paslaugų teikėjams ir su vartotojais tiesioginį kontaktą turinčioms įmonėms ES reikia sudaryti vienodas sąlygas užtikrinant, kad pastarosios įmonės būtų apmokestintos teisingu tarifu ten, kuri jos gauna pelną; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad įvedant bet kokį Europos skaitmeninių paslaugų mokestį reikia vengti nereikalingo reikalavimų laikymosi išlaidų padidėjimo ir pateikti aiškias apibrėžtis ir skaidrias nuostatas, kurių paprasta laikytis ir užtikrinti, propaguojant teisinį ir reguliavimo tikrumą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina priimti proporcingas taisykles, kad būtų išvengta žalos MVĮ, startuoliams ir įmonėms, kurios užsiima savo verslo skaitmeninimu; pabrėžia, kad mokesčių politika šiuo atžvilgiu gali būti viena iš bendrosios rinkos konkurencingumo rėmimo priemonių; pabrėžia, kad reikalinga ekonomikos augimui palanki mokesčių politika, kuria būtų siekiama sustiprinti tarptautinį bendrosios rinkos konkurencingumą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad reikia persvarstyti esamas dvigubo apmokestinimo taisykles, siekiant užtikrinti, kad visas pelnas, perkeliamas iš ES, būtų apmokestinamas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad kai kurios valstybės narės stambių labai suskaitmenintų įmonių apmokestinimą laiko skubiu uždaviniu ir todėl įvedė skaitmeninių paslaugų mokesčius nacionaliniu lygmeniu; pažymi, kad šie nacionaliniai skaitmeninės veiklos mokesčiai daro poveikį tarptautinei prekybai ir deryboms; tačiau pažymi, kad dėl vienašališko nacionalinių sprendimų taikymo gali kilti fragmentacijos ir su mokesčiais susijusio netikrumo bendrojoje rinkoje rizika; pabrėžia, kad daugėjant nacionalinių priemonių kuo skubiau reikia suderinto Europos sprendimo; primena, kad šių nacionalinių priemonių turėtų būti palaipsniui atsisakyta, jei bus rastas veiksmingas daugiašalis sprendimas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad apmokestinimas visų pirma priklauso valstybių narių kompetencijai ir kad vyriausybės turi jį taikyti kuo labiau laikydamosi bendrų ES teisės principų, kad būtų užtikrintas nacionalinių sistemų suderinamumas, drauge sudarytos sąlygos sąžiningai konkurencijai ir išvengta neigiamo poveikio bendram ES apmokestinimo principų nuoseklumui; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad Taryba nesutiko nė su vienu susijusiu Komisijos pasiūlymu, t. y. dėl skaitmeninių paslaugų mokesčio, reikšmingos skaitmeninės veiklavietės ar BPMB ir BKPMB; ragina valstybes nares persvarstyti savo poziciją dėl šių pasiūlymų, jei derybos EBPO nepavyktų, ypač atsižvelgiant į precedento neturinčias COVID-19 krizės aplinkybes, arba apsvarstyti galimybes įtraukti juos į galimus EBPO susitarimų įgyvendinimo veiksmus ir apsvarstyti visas pagal Sutartis numatytas galimybes, jeigu nebus galima pasiekti vieningo susitarimo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares atnaujinti aukšto lygio politinį dialogą Taryboje, kad būtų pasirengta sprendimui dėl skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo bendrojoje rinkoje, neatsižvelgiant į tarptautinių derybų baigtį; ragina Tarybą daryti pažangą, susijusią su Parlamento jau priimtais teisėkūros dokumentais, kad būtų laikomasi lojalaus ES institucijų bendradarbiavimo principo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina 2021 m. sausio 14 d. Komisijos paskelbtą skaitmeninės veiklos mokesčio įžanginį poveikio vertinimą; pažymi, kad skaitmeninimas gali padidinti našumą ir vartotojų gerovę, tačiau taip pat labai svarbu užtikrinti, kad didelės labai suskaitmenintos įmonės sąžiningai prisidėtų prie visuomenės išteklių; ragina Komisiją atidžiai įvertinti, kaip skaitmeninės veiklos, sandorių, paslaugų ar įmonių aprėptis, apibrėžtis ir suskirstymas atitinka tarptautines pastangas rasti pasaulinio masto sprendimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripažįsta tris mokesčių politikos galimybes, paminėtas įžanginiame poveikio vertinime, įskaitant:






  a) | papildomas pelno mokesčio nuostatas, kurios būtų suderinamos su tarptautinėmis derybomis ir dvišaliais susitarimais dėl mokesčių, |
| --- | --- | --- |

44.

a)

papildomas pelno mokesčio nuostatas, kurios būtų suderinamos su tarptautinėmis derybomis ir dvišaliais susitarimais dėl mokesčių,

| b) | mokesčius, grindžiamus pajamomis, jei nebūtų veiksmingo tarptautiniu mastu suderinto sprendimo, bet atkreipiant dėmesį į tai, jog pageidautina, kad skaitmeninės veiklos mokestis būtų taikomas pelnui, |
| --- | --- |

b)

mokesčius, grindžiamus pajamomis, jei nebūtų veiksmingo tarptautiniu mastu suderinto sprendimo, bet atkreipiant dėmesį į tai, jog pageidautina, kad skaitmeninės veiklos mokestis būtų taikomas pelnui,

| c) | skaitmeninių sandorių, kuriuos sudaro įmonės tarpusavyje ES, mokestį, bet suprantant, jog kyla rizika, kad stambių skaitmeninių įmonių mokesčių našta bus perkelta mažesnėms įmonėms, priklausančioms nuo tų paslaugų; |
| --- | --- |

c)

skaitmeninių sandorių, kuriuos sudaro įmonės tarpusavyje ES, mokestį, bet suprantant, jog kyla rizika, kad stambių skaitmeninių įmonių mokesčių našta bus perkelta mažesnėms įmonėms, priklausančioms nuo tų paslaugų;

| 45. | ragina išsamiai įvertinti kiekvienos galimybės poveikį ES skaitmeninei darbotvarkei ir bendrajai rinkai, taip pat visus galimus prekybos ginčus, kitų ekonominės veiklos vykdytojų atsakomuosius veiksmus ir galimą šalutinį poveikį kitiems ekonomikos sektoriams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina suteikti Parlamentui svarbesnį vaidmenį vykstant teisėkūros procedūroms apmokestinimo srityje; ragina Komisiją išnagrinėti visas Sutarčių teikiamas galimybes; šiuo atžvilgiu primena 2019 m. sausio 15 d. Komisijos komunikate „Siekiant veiksmingesnio ir demokratiškesnio ES mokesčių politikos sprendimų priėmimo“ pasiūlytas veiksmų gaires siekiant pereiti prie kvalifikuotos balsų daugumos balsavimo; |
| --- | --- |

46.

Skaitmeninės veiklos mokestis kaip naujas ES nuosavas išteklius

| 47. | palankiai vertina 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą (TIS) dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (14), laikantis universalumo principo, ir primena teisiškai privalomą Komisijos įsipareigojimą iki 2021 m. birželio mėn. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ES skaitmeninės veiklos mokesčio kaip nuosavo ištekliaus; pabrėžia teisiškai privalomą Parlamento, Tarybos ir Komisijos įsipareigojimą nedelsiant įgyvendinti šiose veiksmų gairėse nurodytus veiksmus, kad jis būtų pradėtas taikyti ne vėliau kaip 2023 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primena, kad Parlamentas daugelyje pranešimų ir rezoliucijų (15) didele balsų dauguma pakartotinai patvirtino savo įsipareigojimą nustatyti ES skaitmeninės veiklos mokestį kaip nuosavą išteklių; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad pagal TIS, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo, Taryba, Parlamentas ir Komisija turi priimti neatšaukiamą sprendimą dėl ES skaitmeninės veiklos mokesčio, kuris būtų visiškai įtrauktas į ilgalaikį ES biudžetą kaip nuosavas išteklius ir ilgalaikis stabilus pajamų šaltinis; pabrėžia, kad nepriklausomai nuo to, ar pagrindinės taisyklės yra nustatytos EBPO, ar ES lygmeniu, pajamos, gaunamos iš skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo valstybėse narėse, gali ir turi tapti nuosavais ištekliais; mano, kad tokio paties požiūrio reikėtų laikytis ir visų kitų pajamų, gautų pagal bet kokį susitarimą EBPO lygmeniu, atžvilgiu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad iš ES skaitmeninės veiklos mokesčio gaunamos pajamos būtų savaime susijusios su atviromis bendrosios rinkos sienomis ir skaitmenine sąjunga ir todėl tai būtų labai ir tikra ES nuosavų išteklių bazė; pabrėžia, kad šias naujas viešųjų pajamų įplaukas paskyrus ES biudžetui būtų galima išspręsti keletą probleminių klausimų, susijusių su fiskaliniu lygiavertiškumu ir fiskaliniu suderinamumu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina nustatyti mokesčio planavimo ir įgyvendinimo taisykles, kuriomis siekiama kuo labiau sumažinti riziką ES piliečiams ir vartotojams patirti ekonominį poveikį; yra įsitikinęs, kad iš skaitmeninės veiklos mokesčio gautas pajamas pavertus ES biudžeto nuosavais ištekliais būtų galima teisingai paskirstyti ir perskirstyti šias išlaidas valstybėms narėms; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena, kad ES skaitmeninės veiklos mokesčiu ir (arba) EBPO taisyklėmis grindžiami nuosavi ištekliai, laikantis universalumo principo, negali būti oficialiai skiriami išlaidoms pagal konkrečią programą ar fondą padengti; primena, kad kartu su kitais naujais nuosavais ištekliais jie sudarys bendrąsias pajamas, kurių bendros sumos turėtų pakakti bent jau ekonomikos gaivinimo priemonės „Next Generation EU“ lėšų grąžinimo išlaidoms padengti; primena, kad visos pajamos iš naujų nuosavų išteklių, viršijančios faktinius grąžinimo poreikius, ir toliau bus teikiamos į ES biudžetą kaip bendrosios pajamos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primena, jog, kaip nurodyta TIS II priedo G punkte, institucijos pripažįsta, kad naujų nuosavų išteklių krepšelio įvedimas turėtų padėti užtikrinti tinkamą Sąjungos išlaidų finansavimą DFP; |
| --- | --- |

53.

| 54. | laikosi nuomonės, kad iš ES skaitmeninės veiklos mokesčio gautos pajamos turi būti įtrauktos į naujų nuosavų išteklių krepšelį, kurio pajamų pakaks bent būsimoms su ekonomikos gaivinimo priemonės dotacijų komponentu susijusioms grąžinimo išlaidoms (pagrindinei sumai ir palūkanoms) iš ES biudžeto padengti, kurios, kaip manoma, nuo 2028 m. iki 2058 m. vidutiniškai sudarys apie 15 mlrd. EUR per metus ir neviršys 29,25 mlrd. EUR per metus, kartu išvengiant išlaidų ES programoms mažinimo; pažymi, kad pajamų sąmatos siekia nuo kelių milijardų eurų iki kelių dešimčių milijardų eurų, priklausomai nuo tokių veiksnių, kaip tiksli mokesčio bazės apibrėžtis, apmokestinamasis subjektas, apmokestinimo vieta, skaičiavimo metodas ir mokesčio tarifas, taip pat ekonomikos augimo rodikliai atitinkamuose sektoriuose; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad sukūrus naujų nuosavų išteklių krepšelį, kaip numatyta TIS veiksmų gairėse, įskaitant ES skaitmeninės veiklos mokestį, padidės ES finansinis savarankiškumas ir jos gebėjimas patenkinti ES piliečių lūkesčius, susijusius su ES strateginiais politikos tikslais, pvz., sąžininga ir stipria Europos bendrąja rinka, Europos žaliuoju kursu, grindžiamu teisinga pertvarka, Europos socialinių teisių ramsčiu ir skaitmenine transformacija, taip pat ES pridėtinės vertės, užtikrinančios didelį veiksmingumą, palyginti su nacionalinėmis išlaidomis, sukūrimu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad pajamomis, gautomis iš ES skaitmeninės veiklos mokesčio, turi būti prisidedama prie ekonomikos gaivinimo priemonės lėšų grąžinimo ir Sąjungos programų ir fondų išlaidų finansavimo; atsižvelgdamas į tai, dar kartą patvirtina, kad bet kokia valstybių narių iš skaitmeninės veiklos mokesčių gaunamų pajamų dalis turėtų būti griežtai proporcinga jų patiriamoms surinkimo išlaidoms ir neturėtų nepagrįstai pakenkti ES biudžetui; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primygtinai ragina Komisiją įtraukti Parlamento poziciją rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl ES skaitmeninės srities mokesčio kaip nuosavo ištekliaus ir peržiūrėto sprendimo dėl nuosavų išteklių, ir ragina Tarybą sparčiai priimti pasiūlymą, laikantis veiksmų gairių; ragina institucijas greitai ir konstruktyviai įsitraukti į nuolatinį dialogą, kaip numatyta sutartose nuosavų išteklių veiksmų gairėse; primygtinai ragina Europos Vadovų Tarybą patvirtinti ES tvirtos lyderystės vaidmenį pasauliniu mastu dedant pastangas užtikrinti teisingesnį apmokestinimą, tuo tikslu imantis sparčių ir ryžtingų veiksmų, kad skaitmeninis mokestis kaip nuosavas išteklius būtų įvestas 2021 m.; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos narių 2021 m. kovo 25 d. pareiškimą, kuriame pabrėžiamas jų įsipareigojimas siekti šio tikslo; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/45910/021020-euco-final-conclusions.pdf

(2)  https://www.consilium.europa.eu/media/45109/210720-euco-final-conclusions-en.pdf

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13350-2020-INIT/lt/pdf

(4)  2016 m. spalio 25 d. pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros pelno mokesčio bazės (BPMB) (COM(2016)0685) ir 2016 m. spalio 25 d. pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2016)0683).

(5)  Dokumentų rinkinį sudaro 2018 m. kovo 21 d. Komisijos komunikatas „Laikas nustatyti šiuolaikiškų, sąžiningų ir veiksmingų skaitmeninės ekonomikos mokesčių standartą“ (COM(2018)0146), 2018 m. kovo 21 d. pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu (COM(2018)0147), 2018 m. kovo 21 d. pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros skaitmeninių paslaugų mokesčio, kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistemos (COM(2018)0148) ir 2018 m. kovo 21 d. Komisijos rekomendacija dėl įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimo (C(2018)1650).

(6)  OL C 366, 2017 10 27, p. 51.

(7)  OL C 101, 2018 3 16, p. 79.

(8)  OL C 369, 2018 10 11, p. 123.

(9)  OL C 108, 2021 3 26, p. 8.

(10)  2016 m. kovo 16 d. bendri tolesni veiksmai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje ir TAXE rezoliucijų, 2016 m. lapkričio 16 d. tolesni veiksmai dėl TAXE2 rezoliucijos, 2018 m. balandžio mėn. tolesni veiksmai dėl PANA rekomendacijų ir 2019 m. rugpjūčio 27 d. tolesni veiksmai dėl TAX3 rezoliucijos.

(11)  Hadzhieva, E., Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies, Europos Parlamento vidaus politikos generalinio direktorato Ekonomikos, mokslo politikos ir gyvenimo kokybės A teminis skyrius, 2019 m. vasario mėn.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0102.

(13)  The Made In America Tax Plan, 2021, JAV iždo departamentas, p. 12.

(14)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(15)  Visų pirma 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reformos (OL C 162, 2019 5 10, p. 71), 2018 m. lapkričio 14 d. preliminariame pranešime „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“ (OL C 363, 2020 10 28, p. 179), 2019 m. spalio 10 d. rezoliucijoje „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir nuosavi ištekliai: laikas pateisinti piliečių lūkesčius“ (priimti tekstai, P9_TA(2019)0032), 2020 m. gegužės 15 d. rezoliucijoje dėl naujos daugiametės finansinės programos, nuosavų išteklių ir gaivinimo plano (priimti tekstai, P9_TA(2020)0124), 2020 m. liepos 23 d. rezoliucijoje dėl 2020 m. liepos 17–21 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų (P9_TA(2020)0206) ir 2020 m. rugsėjo 16 d. teisėkūros rezoliucijoje dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos projekto (priimti tekstai, P9_TA(2020)0220).

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/64

---

P9_TA(2021)0148

Daphnės Caruanos Galizios nužudymas ir teisinės valstybės padėtis Maltoje

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo ir teisinės valstybės padėties Maltoje (2021/2611(RSP))

(2021/C 506/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 4, 5, 6, 7, 9 ir 10 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 4, 5, 6, 7, 9 ir 10 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 6, 7, 8, 10, 11, 12 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 6, 7, 8, 10, 11, 12 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (1), 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją (2) ir 2019 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją (3) dėl teisinės valstybės padėties Maltoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (1), 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją (2) ir 2019 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją (3) dėl teisinės valstybės padėties Maltoje,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupės nuo 2017 m. lapkričio 15 d. vykdytus klausymus, pasikeitimus nuomonėmis ir delegacijų vizitus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupės nuo 2017 m. lapkričio 15 d. vykdytus klausymus, pasikeitimus nuomonėmis ir delegacijų vizitus,

| — | atsižvelgdamas į Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupės pirmininko ir Maltos ministro pirmininko pasikeitimus laiškais, kurių paskutinis įvyko 2021 m. balandžio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupės pirmininko ir Maltos ministro pirmininko pasikeitimus laiškais, kurių paskutinis įvyko 2021 m. balandžio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 26 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2293(2019) „Daphnės Caruanos Galizios nužudymas ir teisinės valstybės principų laikymasis Maltoje ir už jos ribų – kaip užtikrinti visos tiesos atskleidimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 26 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2293(2019) „Daphnės Caruanos Galizios nužudymas ir teisinės valstybės principų laikymasis Maltoje ir už jos ribų – kaip užtikrinti visos tiesos atskleidimą“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Teisės reikalų ir žmogaus teisių komiteto 2020 m. gruodžio 8 d. patvirtintą ataskaitą dėl tolesnių veiksmų po Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijos Nr. 2293(2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Teisės reikalų ir žmogaus teisių komiteto 2020 m. gruodžio 8 d. patvirtintą ataskaitą dėl tolesnių veiksmų po Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijos Nr. 2293(2019),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl dešimties aktų ir aktų projektų, kuriais įgyvendinami pasiūlymai dėl teisės aktų pagal nuomonę CDL-AD(2020)006, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl dešimties aktų ir aktų projektų, kuriais įgyvendinami pasiūlymai dėl teisės aktų pagal nuomonę CDL-AD(2020)006,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 20 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-896/19, Repubblika prieš Il-Prim Ministru (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 20 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-896/19, Repubblika prieš Il-Prim Ministru (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis; kadangi šios vertybės yra visuotinės ir bendros valstybių narių vertybės; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis; kadangi šios vertybės yra visuotinės ir bendros valstybių narių vertybės;

| B. | kadangi teisinės valstybės principas ir pagarba demokratijai, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat vertybėms bei principams, įtvirtintiems ES sutartyse ir tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, yra įsipareigojimai, kuriuos prisiėmė Sąjunga ir jos valstybės narės, ir jų turi būti laikomasi; kadangi pagal ES sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnį Sąjunga gali imtis veiksmų, kad apsaugotų bendras vertybes, kuriomis ji grįsta; |
| --- | --- |

B.

kadangi teisinės valstybės principas ir pagarba demokratijai, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat vertybėms bei principams, įtvirtintiems ES sutartyse ir tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, yra įsipareigojimai, kuriuos prisiėmė Sąjunga ir jos valstybės narės, ir jų turi būti laikomasi; kadangi pagal ES sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnį Sąjunga gali imtis veiksmų, kad apsaugotų bendras vertybes, kuriomis ji grįsta;

| C. | kadangi Chartija yra ES pirminės teisės dalis; kadangi saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas įtvirtinti Chartijos 11 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi Chartija yra ES pirminės teisės dalis; kadangi saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas įtvirtinti Chartijos 11 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnyje;

| D. | kadangi ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje, Chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtintas teismų nepriklausomumo principas ir tai yra demokratinio valdžių atskyrimo principo esmė; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje, Chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtintas teismų nepriklausomumo principas ir tai yra demokratinio valdžių atskyrimo principo esmė;

| E. | kadangi sistemingas vienos valstybės narės atsisakymas laikytis pagrindinių Europos Sąjungos vertybių ir Sutarčių, prie kurių ji laisvai prisijungė, daro poveikį visai ES; |
| --- | --- |

E.

kadangi sistemingas vienos valstybės narės atsisakymas laikytis pagrindinių Europos Sąjungos vertybių ir Sutarčių, prie kurių ji laisvai prisijungė, daro poveikį visai ES;

| F. | kadangi 2017 m. spalio 16 d., sprogus automobilyje padėtai bombai, nužudyta su korupcija kovojusi Maltos tiriamosios žurnalistikos atstovė ir tinklaraštininkė Daphne Caruana Galizia; kadangi prieš tai ji buvo tapusi bauginimo kampanijos taikiniu, jai buvo pakartotinai grasinama telefonu, siunčiamais laiškais ir tekstiniais pranešimais, taip pat buvo įvykdytas jos namo padegimas ir nužudytas jos šuo; kadangi prisipažinęs samdomas žudikas 2021 m. kovo 16 d. teisme paliudijo, kad prieš dvejus metus iki Daphnės Caruanos Galizios nužudymo buvo rengiamas ankstesnis atskiras sąmokslas ją nužudyti naudojant šautuvą AK-47; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2017 m. spalio 16 d., sprogus automobilyje padėtai bombai, nužudyta su korupcija kovojusi Maltos tiriamosios žurnalistikos atstovė ir tinklaraštininkė Daphne Caruana Galizia; kadangi prieš tai ji buvo tapusi bauginimo kampanijos taikiniu, jai buvo pakartotinai grasinama telefonu, siunčiamais laiškais ir tekstiniais pranešimais, taip pat buvo įvykdytas jos namo padegimas ir nužudytas jos šuo; kadangi prisipažinęs samdomas žudikas 2021 m. kovo 16 d. teisme paliudijo, kad prieš dvejus metus iki Daphnės Caruanos Galizios nužudymo buvo rengiamas ankstesnis atskiras sąmokslas ją nužudyti naudojant šautuvą AK-47;

| G. | kadangi Maltos valdžios institucijų vadovaujami nužudymo tyrimai, padedant Europolui, padėjo nustatyti ir pareikšti kaltinimus keliems įtariamiesiems ir vienam galimam nužudymo kurstytojui, t. y. Dubajuje įsikūrusios įmonės „17 Black Ltd.“ savininkui ir buvusiam „ElectroGas Malta Ltd.“ direktorių valdybos nariui, ir šiuo metu vyksta jų teismo procesas; kadangi atliekant tyrimus dalyvavo ir JAV federalinis tyrimų biuras (FTB); |
| --- | --- |

G.

kadangi Maltos valdžios institucijų vadovaujami nužudymo tyrimai, padedant Europolui, padėjo nustatyti ir pareikšti kaltinimus keliems įtariamiesiems ir vienam galimam nužudymo kurstytojui, t. y. Dubajuje įsikūrusios įmonės „17 Black Ltd.“ savininkui ir buvusiam „ElectroGas Malta Ltd.“ direktorių valdybos nariui, ir šiuo metu vyksta jų teismo procesas; kadangi atliekant tyrimus dalyvavo ir JAV federalinis tyrimų biuras (FTB);

| H. | kadangi vieno iš įtariamų bendrininkų liudijimas ir tam tikri teismo posėdžiuose parodyti įrašai suteikė pagrindo įtarti buvusį Maltos ministro pirmininko kabineto vadovą prisidėjus prie nužudymo planavimo, finansavimo ir (arba) bandymo jį nuslėpti; |
| --- | --- |

H.

kadangi vieno iš įtariamų bendrininkų liudijimas ir tam tikri teismo posėdžiuose parodyti įrašai suteikė pagrindo įtarti buvusį Maltos ministro pirmininko kabineto vadovą prisidėjus prie nužudymo planavimo, finansavimo ir (arba) bandymo jį nuslėpti;

| I. | kadangi buvęs ministro pirmininko kabineto vadovas atsistatydino 2019 m. lapkričio 26 d. po policijos apklausos dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo; kadangi jis kartu su keliais kitais verslo ryšiais su juo susijusiais asmenimis 2021 m. kovo 20 d. buvo suimtas ir apkaltintas pinigų plovimu, sukčiavimu, korupcija ir klastojimu atskiroje byloje, kuri buvo Daphnės Caruanos Galizios darbo tema; kadangi 2021 m. balandžio 5 d. jis buvo iš kardomojo kalinimo paleistas už užstatą; |
| --- | --- |

I.

kadangi buvęs ministro pirmininko kabineto vadovas atsistatydino 2019 m. lapkričio 26 d. po policijos apklausos dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo; kadangi jis kartu su keliais kitais verslo ryšiais su juo susijusiais asmenimis 2021 m. kovo 20 d. buvo suimtas ir apkaltintas pinigų plovimu, sukčiavimu, korupcija ir klastojimu atskiroje byloje, kuri buvo Daphnės Caruanos Galizios darbo tema; kadangi 2021 m. balandžio 5 d. jis buvo iš kardomojo kalinimo paleistas už užstatą;

| J. | kadangi tuometinis Maltos turizmo ministras, buvęs energetikos ministras, atsistatydino 2019 m. lapkričio 26 d.; kadangi tiriamosios žurnalistikos profesionalų konsorciumas paskelbė išsamų pranešimą apie vienos Kinijos šeimos verslo ryšius su buvusiu energetikos ministru ir su buvusiu ministro pirmininko kabineto vadovu (5); kadangi įtariama, kad ta Kinijos šeima atliko pagrindinį vaidmenį derybose dėl Kinijos valstybės valdomos Šanchajaus elektrinės 380 mln. EUR investicijos į Maltos valstybinę energetikos bendrovę „Enemalta“, be to, jai priklauso bendrovės „Dow’s Media Company“ ir „Macbridge“, o pastaroji planavo sumokėti iki 2 mln. USD dydžio sumą buvusio energetikos ministro ir buvusio ministro pirmininko kabineto vadovo kontroliuojamoms Panamos įmonėms; kadangi Daphnės Caruanos Galizios nužudymo metu šių verslo sandorių tyrimai buvo pagrindinė jos darbo tema; |
| --- | --- |

J.

kadangi tuometinis Maltos turizmo ministras, buvęs energetikos ministras, atsistatydino 2019 m. lapkričio 26 d.; kadangi tiriamosios žurnalistikos profesionalų konsorciumas paskelbė išsamų pranešimą apie vienos Kinijos šeimos verslo ryšius su buvusiu energetikos ministru ir su buvusiu ministro pirmininko kabineto vadovu (5); kadangi įtariama, kad ta Kinijos šeima atliko pagrindinį vaidmenį derybose dėl Kinijos valstybės valdomos Šanchajaus elektrinės 380 mln. EUR investicijos į Maltos valstybinę energetikos bendrovę „Enemalta“, be to, jai priklauso bendrovės „Dow’s Media Company“ ir „Macbridge“, o pastaroji planavo sumokėti iki 2 mln. USD dydžio sumą buvusio energetikos ministro ir buvusio ministro pirmininko kabineto vadovo kontroliuojamoms Panamos įmonėms; kadangi Daphnės Caruanos Galizios nužudymo metu šių verslo sandorių tyrimai buvo pagrindinė jos darbo tema;

| K. | kadangi 2019 m. pabaigoje pradėtas ir iki šiol tebevyksta viešas nepriklausomas Daphnės Caruanos Galizios nužudymo tyrimas; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2019 m. pabaigoje pradėtas ir iki šiol tebevyksta viešas nepriklausomas Daphnės Caruanos Galizios nužudymo tyrimas;

| L. | kadangi vienam iš įtariamųjų nagrinėjamoje Daphnės Caruanos Galizios nužudymo byloje buvo suteikta prezidento amnestija dėl jo dalyvavimo kitoje atskiroje byloje ir jis davė liudytojo parodymus prisaikdintas teisme; kadangi jis savo parodymuose užsiminė, kad buvęs ekonomikos ministras galėjo dalyvauti sąmoksle nužudyti žurnalistą ir kad kitas laikinai ėjęs pareigas vyriausybės ministras dalyvavo vykdant didelio masto nusikaltimą, ir tai paskatino spėliones dėl 2010 m. Kormio mieste HSBC banko būstinėje bandyto įvykdyti apiplėšimo, kurio metu įvyko susišaudymas su policija; |
| --- | --- |

L.

kadangi vienam iš įtariamųjų nagrinėjamoje Daphnės Caruanos Galizios nužudymo byloje buvo suteikta prezidento amnestija dėl jo dalyvavimo kitoje atskiroje byloje ir jis davė liudytojo parodymus prisaikdintas teisme; kadangi jis savo parodymuose užsiminė, kad buvęs ekonomikos ministras galėjo dalyvauti sąmoksle nužudyti žurnalistą ir kad kitas laikinai ėjęs pareigas vyriausybės ministras dalyvavo vykdant didelio masto nusikaltimą, ir tai paskatino spėliones dėl 2010 m. Kormio mieste HSBC banko būstinėje bandyto įvykdyti apiplėšimo, kurio metu įvyko susišaudymas su policija;

| M. | kadangi įtariama, jog buvusi Maltos teisingumo, lygybės ir valstybės valdymo ministerijos parlamentinė sekretorė, atsakinga už pilietines teises ir reformas, priėmė pinigus iš asmens, kaltinamo užsakiusio Daphnės Caruanos Galizios nužudymą, po to, kai ji, jos pačios teigimu, tarpininkavo sudarant numatomą nekilnojamojo turto pardavimo sandorį 2019 m.; kadangi tas turto pardavimas niekada neįvyko; |
| --- | --- |

M.

kadangi įtariama, jog buvusi Maltos teisingumo, lygybės ir valstybės valdymo ministerijos parlamentinė sekretorė, atsakinga už pilietines teises ir reformas, priėmė pinigus iš asmens, kaltinamo užsakiusio Daphnės Caruanos Galizios nužudymą, po to, kai ji, jos pačios teigimu, tarpininkavo sudarant numatomą nekilnojamojo turto pardavimo sandorį 2019 m.; kadangi tas turto pardavimas niekada neįvyko;

| N. | kadangi susirūpinimas dėl kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu padėties Maltoje tebėra didelis, kaip išdėstyta Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje; kadangi esami prevencijos, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo standartai akivaizdžiai nėra pakankamai griežti; kadangi tai gali pakenkti piliečių pasitikėjimui valdžios institucijomis ir dėl to gali atsirasti pavojingų nusikalstamų grupuočių ir valdžios institucijų ryšių; kadangi visų pirma korupcija sudaro sąlygas organizuotam nusikalstamumui; kadangi yra pradėtas struktūrinių reformų projektas siekiant šalinti spragas ir stiprinti kovos su korupcija institucinę sistemą, įskaitant teisėsaugą ir prokuratūrą; |
| --- | --- |

N.

kadangi susirūpinimas dėl kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu padėties Maltoje tebėra didelis, kaip išdėstyta Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje; kadangi esami prevencijos, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo standartai akivaizdžiai nėra pakankamai griežti; kadangi tai gali pakenkti piliečių pasitikėjimui valdžios institucijomis ir dėl to gali atsirasti pavojingų nusikalstamų grupuočių ir valdžios institucijų ryšių; kadangi visų pirma korupcija sudaro sąlygas organizuotam nusikalstamumui; kadangi yra pradėtas struktūrinių reformų projektas siekiant šalinti spragas ir stiprinti kovos su korupcija institucinę sistemą, įskaitant teisėsaugą ir prokuratūrą;

| O. | kadangi žurnalistams, ypač tiriamosios žurnalistikos atstovams ir ne tik jiems, vis dažniau iškeliamos vadinamosios strateginės bylos prieš visuomenės dalyvavimą (SLAPP), taip siekiant trukdyti žurnalistų darbui ir išvengti viešosios kontrolės bei institucijų atskaitomybės, slopinant žiniasklaidos laisvę; kadangi Daphnės Caruanos Galizios nužudymo metu jos turtas buvo įšaldytas dėl taikytų atsargumo priemonių, susijusių su keturiomis buvusio Maltos ekonomikos ministro ir jo padėjėjo iškeltomis bylomis dėl šmeižto; kadangi, įskaitant tas bylas, jos nužudymo metu iš viso buvo 42 nagrinėjamos civilinės bylos prieš ją dėl šmeižto, tarp jų viena tuometinio ministro pirmininko, dvi tuometinio turizmo ministro ir dvi tuometinio ministro pirmininko kabineto vadovo iškeltos bylos; |
| --- | --- |

O.

kadangi žurnalistams, ypač tiriamosios žurnalistikos atstovams ir ne tik jiems, vis dažniau iškeliamos vadinamosios strateginės bylos prieš visuomenės dalyvavimą (SLAPP), taip siekiant trukdyti žurnalistų darbui ir išvengti viešosios kontrolės bei institucijų atskaitomybės, slopinant žiniasklaidos laisvę; kadangi Daphnės Caruanos Galizios nužudymo metu jos turtas buvo įšaldytas dėl taikytų atsargumo priemonių, susijusių su keturiomis buvusio Maltos ekonomikos ministro ir jo padėjėjo iškeltomis bylomis dėl šmeižto; kadangi, įskaitant tas bylas, jos nužudymo metu iš viso buvo 42 nagrinėjamos civilinės bylos prieš ją dėl šmeižto, tarp jų viena tuometinio ministro pirmininko, dvi tuometinio turizmo ministro ir dvi tuometinio ministro pirmininko kabineto vadovo iškeltos bylos;

| 1. | yra labai susirūpinęs dėl naujausių Daphnės Caruanos Galizios nužudymo tyrimų metu išaiškėjusių aplinkybių, ypač dėl galimo vyriausybės ministrų ir politinio pasitikėjimo pareigūnų dalyvavimo; pripažįsta pažangą, padarytą vykdant nužudymo tyrimus; tačiau pakartoja, kad, atsižvelgiant į neseniai išaiškėjusias aplinkybes, kyla naujų klausimų dėl šios bylos ir susijusių tyrimų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Maltos Vyriausybę skirti visus reikalingus išteklius, kad būtų įvykdytas teisingumas ne tik kiekvienam prie Daphnės Caruanos Galizios nužudymo prisidėjusiam asmeniui, bet ir tiems, kurie susiję su visomis kitomis šiuo metu tiriamomis bylomis ar pranešimais dėl jos atskleistų faktų prieš tai, kai ji buvo nužudyta; tiki, kad Daphne Caruana Galizia atliko labai svarbų darbą atskleidžiant korupciją Maltoje ir kad pastaruoju metu per susijusius tyrimus nustatyti dalykai patvirtina didžiulę nepriklausomos žiniasklaidos ir aktyvios pilietinės visuomenės, kaip pamatinių teisingumo, demokratijos ir teisinės valstybės ramsčių, svarbą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja savo raginimą visapusiškai ir nuolat įtraukti Europolą visais nužudymo tyrimo ir visų susijusių tyrimų aspektais; ragina stiprinti Europolo dalyvavimą, nes jis duoda rezultatų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teigiamai vertina tęsiamą viešą nepriklausomą Daphnės Caruanos Galizios nužudymo tyrimą; ragina Maltos Vyriausybę ir kompetentingas institucijas visiškai įgyvendinti visas remiantis tuo tyrimu pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | išreiškia susirūpinimą dėl pakartotinai siūlytos prezidento amnestijos ir naudojimosi ja su nužudymo byla susijusiomis aplinkybėmis; pabrėžia, kad siūlomi liudytojų parodymai dėl kitų nusikaltimų turėtų būti labai kruopščiai įvertinti ir tuo neturėtų būti naudojamasi kaip priemone išvengti visiško teisingumo įvykdymo už nužudymą; vis dėlto pažymi, kad prezidento amnestija ir derybos dėl kaltinimų pripažinimo buvo du dalykai, padėję 2019 m. lapkričio mėn. suimti vieną nužudymo užsakymu įtariamą asmenį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, nors ir labai vėlai padarytą, pažangą vykdant kai kuriuos susijusių pinigų plovimo ir korupcijos bylų tyrimus, ypač dėl buvusio ministro pirmininko kabineto vadovo dalyvavimo; tačiau pabrėžia, kad naujausi liudytojų parodymai ir išaiškėjusios aplinkybės atskleidė naujų įtartinų faktų ir duomenų apie galimas nusikalstamas veikas, todėl ragina Maltos valdžios institucijas taip pat nedelsiant pradėti ir vykdyti tų bylų tyrimus, įskaitant galimus valstybės pareigūnų bandymus nuslėpti įrodymus ir trukdyti tyrimams ir teismo procesams; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad visi įtarimai korupcija ir sukčiavimu, ypač aukštu politiniu lygmeniu, turėtų būti ištirti ir dėl to turėtų būti vykdomas atitinkamai griežtas ir tinkamo lygio baudžiamasis persekiojimas, taip pat dėl galimo užsienio subjektų dalyvavimo; abejoja, ar yra tinkama, kad įtarimus buvusiai parlamentinei sekretorei, atsakingai už pilietines teises ir reformas, tirtų tik viešojo gyvenimo standartų laikymosi priežiūros pareigūnas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad kovą su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir žurnalistų bauginimu Maltos Vyriausybė turi laikyti savo pagrindiniu prioritetu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta, kad 2021 m. balandžio 20 d. sprendimu ES Teisingumo Teismas nustatė, jog 2016 m. Maltos konstitucinės reformos nuostatomis dėl teisminių institucijų narių skyrimo sustiprintas teismų nepriklausomumas ir todėl jos atitinka ES teisę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | labai apgailestauja dėl to, kad metams bėgant Maltoje vykstantys procesai lėmė dideles ir nuolatines grėsmes teisinei valstybei, demokratijai ir pagrindinėms teisėms, taip pat sukėlė abejonių dėl žiniasklaidos laisvės, teisėsaugos ir teismų nepriklausomumo nuo politinio kišimosi ir taikių susirinkimų laisvės; mano, kad turėtų būti labiau sustiprintos valdžių atskyrimo konstitucinės garantijos; pažymi, kad įgyvendinus kai kurias Komisijos, Europos Tarybos ir Venecijos komisijos rekomendacijas Maltos Vyriausybė padarė su teisinės valstybės principo laikymusi susijusią pažangą; ragina Maltos Vyriausybę tęsti savo institucijų stiprinimo pastangas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra labai susirūpinęs dėl kai kurių Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos išvadų dėl Maltos, ypač dėl joje „įsišaknijusių korupcijos modelių“; tačiau teigiamai vertina tai, kad pradėtas struktūrinių reformų projektas; pakartoja savo raginimą, kad Komisija naudotųsi visomis jai prieinamomis priemonėmis ir procedūromis siekdama, kad būtų užtikrintas visiškas ES teisės aktų laikymasis, susijęs su teismų sistemų veiksmingumu, kova su pinigų plovimu, bankų priežiūra, viešaisiais pirkimais, taip pat miestų planavimu ir plėtra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pakartoja savo raginimą Maltos valdžios institucijoms visapusiškai įgyvendinti visas neįgyvendintas Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos, Venecijos komisijos, Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) ir Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įvertinimo ekspertų komiteto (MONEYVAL) rekomendacijas; mano, kad rekomendacijos dėl nacionalinio parlamento ir parlamento narių, Konstitucinio Teismo sprendimų ir specializuotų teismų poveikio turėtų būti tinkamai įgyvendintos; ragina Maltos valdžios institucijas prašyti Venecijos komisijos nuomonės dėl jos rekomendacijų laikymosi; pasilieka teisę pats pateikti tokį prašymą pagal Venecijos komisijos statuto 3 straipsnio 2 dalį ir Europos Tarybos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumo 28 dalį; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta, kad Daphnės Caruanos Galizios nužudymas paskatino pradėti reformas siekiant gerinti žurnalistų apsaugą ir ginti žiniasklaidos laisvę; tačiau pabrėžia, kad Maltos valdžios institucijos turėtų imtis tolesnių akivaizdžių veiksmų ir nustatyti ilgalaikes teisėkūros ir politikos priemones, kuriomis būtų užtikrinama kritinei ir nepriklausomai žurnalistikai Maltoje palanki aplinka ir politikų bei pareigūnų atskaitomybė, visų pirma siekiant užkirsti kelią prieš žurnalistus nukreiptiems grasinimams, priekabiavimui, patyčioms ir nužmoginančiam puolimui internete ir už juos bausti; ragina Maltos Vyriausybę spręsti susirūpinimą keliančias problemas, susijusias su žiniasklaidos laisve ir žiniasklaidos reguliavimo institucijų bei viešosios ir privačios žiniasklaidos nepriklausomumu nuo politinio kišimosi, taip pat su socialiniuose tinkluose dažnėjančia neapykantos retorika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | yra labai susirūpinęs dėl žalingo pilietybės ir leidimo gyventi suteikimo programų poveikio ES pilietybės vientisumui; primena neseniai atskleistus faktus, susijusius su negriežtu natūralizacijai taikomų gyvenamosios vietos reikalavimų aiškinimu, taip pat su tarpininkų vaidmeniu ir valstybės pareigūnų dalyvavimu; pakartoja savo raginimą Maltos valdžios institucijoms užtikrinti skaidrumą ir nutraukti pilietybės ir leidimo gyventi suteikimo investuotojams programas, o ne jas keisti; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pagrįstą nuomonę dėl atitinkamos pažeidimo bylos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad tiriamosios žurnalistikos atstovų ir informatorių apsauga yra itin svarbus visuomenės interesas; atkreipia dėmesį į tarptautinių ir Maltos pilietinės visuomenės organizacijų atliekamą pagrindinį vaidmenį tęsiant Daphnės Caruanos Galizios tyrimus; ragina Maltos valdžios institucijas visomis išgalėmis ir visada užtikrinti žurnalistų ir informatorių asmeninę ir jų pragyvenimo šaltinių, taigi ir jų nepriklausomumo apsaugą; ragina Maltos valdžios institucijas greitai įgyvendinti Direktyvą (ES) 2019/1937 (6); |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją pasiūlyti ES teisės aktus, skirtus kovai su strateginėmis bylomis prieš visuomenės dalyvavimą (SLAPP), siekiant apsaugoti žurnalistus nuo nepagrįsto bylinėjimosi; tuo tarpu ragina Maltos valdžios institucijas taikyti vidaus teisės aktus dėl SLAPP; pabrėžia, kad kovojant su korupcija ir netinkamu administravimu reikėtų skirti ypatingą dėmesį ir finansinę ar fiskalinę paramą tiriamajai žurnalistikai kaip priemonei, tarnaujančiai visuomenės labui; pabrėžia, kad reikalingi greito reagavimo į spaudos ir žiniasklaidos laisvės pažeidimus mechanizmai, taip pat tarpvalstybinis tiriamosios žurnalistikos fondas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams, Europos Tarybai ir Maltos Respublikos Prezidentui. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OL C 356, 2018 10 4, p. 29.

(2)  OL C 108, 2021 3 26, p. 107.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0103.

(4)  2021 m. balandžio 20 d. sprendimas, Repubblika prieš Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(5)  Special Report: Money trail from Daphne murder probe stretches to China, „Reuters“, 2021 m. kovo 29 d.

(6)  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/69

---

P9_TA(2021)0155

COVID-19 pandemija Lotynų Amerikoje

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 pandemijos Lotynų Amerikoje (2021/2645(RSP))

(2021/C 506/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2020 m. kovo 11 d. pareiškimą, kuriame paskelbta COVID-19 pandemija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2020 m. kovo 11 d. pareiškimą, kuriame paskelbta COVID-19 pandemija,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) paskelbė, jog COVID-19 protrūkis yra tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) paskelbė, jog COVID-19 protrūkis yra tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl COVID-19 priemonių poveikio demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl COVID-19 priemonių poveikio demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko ataskaitą „EIB veikla 2020 m. Lotynų Amerika ir Karibų jūros regionas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko ataskaitą „EIB veikla 2020 m. Lotynų Amerika ir Karibų jūros regionas“,

| — | atsižvelgdamas į Visos Amerikos sveikatos organizacijos paskelbtas ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visos Amerikos sveikatos organizacijos paskelbtas ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio mėn. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ataskaitą „COVID-19 Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione. Vyriausybių atsako į krizę apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio mėn. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ataskaitą „COVID-19 Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione. Vyriausybių atsako į krizę apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį (JOIN(2020)0011),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 16 d. Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pasakytą kalbą dėl Sąjungos padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 16 d. Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pasakytą kalbą dėl Sąjungos padėties,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 5 d. vyriausiojo įgaliotinio Josepo Borrellio deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl žmogaus teisių koronaviruso sukeltos pandemijos metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 5 d. vyriausiojo įgaliotinio Josepo Borrellio deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl žmogaus teisių koronaviruso sukeltos pandemijos metu,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas „Europos komandos pasaulinis atsakas į COVID-19 protrūkį“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas „Europos komandos pasaulinis atsakas į COVID-19 protrūkį“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 17–21 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl ekonomikos gaivinimo plano ir 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 17–21 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl ekonomikos gaivinimo plano ir 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir 75-ojoje JT Generalinėje Asamblėjoje pagal temą „Daugiašališkumo ir tvirtų bei veiksmingų Jungtinių Tautų, kurios teiktų naudą visiems, propagavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir 75-ojoje JT Generalinėje Asamblėjoje pagal temą „Daugiašališkumo ir tvirtų bei veiksmingų Jungtinių Tautų, kurios teiktų naudą visiems, propagavimas“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl COVID-19 protrūkio pasekmių užsienio politikai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl COVID-19 protrūkio pasekmių užsienio politikai (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 5 d. Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinės asamblėjos (EuroLat) pirmininkų deklaraciją dėl visapusiškos ir dviejų regionų ES ir LAK strategijos siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos poveikį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 5 d. Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinės asamblėjos (EuroLat) pirmininkų deklaraciją dėl visapusiškos ir dviejų regionų ES ir LAK strategijos siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos poveikį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. EuroLat pirmininkų deklaraciją dėl COVID-19 pandemijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. EuroLat pirmininkų deklaraciją dėl COVID-19 pandemijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (3),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą komunikatą, parengtą po neoficialaus 27 ES valstybių narių ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono ministrų susitikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą komunikatą, parengtą po neoficialaus 27 ES valstybių narių ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono ministrų susitikimo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. paskelbtą Lotynų Amerikos ir Karibų regiono ekonominės komisijos (ECLAC) ataskaitą „2020 m. Lotynų Amerikos socialinė panorama“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. paskelbtą Lotynų Amerikos ir Karibų regiono ekonominės komisijos (ECLAC) ataskaitą „2020 m. Lotynų Amerikos socialinė panorama“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 21 d. Andoroje vykusį 27-ąjį Iberijos pusiasalio ir Amerikos valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą ir į priimtą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 21 d. Andoroje vykusį 27-ąjį Iberijos pusiasalio ir Amerikos valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą ir į priimtą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos metinius pranešimus Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos metinius pranešimus Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0204/2020),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas JT žmogaus teisių srities sutartis ir priemones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas JT žmogaus teisių srities sutartis ir priemones,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, 2007 m. JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir 1998 m. JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, 2007 m. JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir 1998 m. JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 27 d. priimtą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 27 d. priimtą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus António Guterreso ir JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2020 m. kovo mėn. pareiškimus dėl sankcijų panaikinimo šalims siekiant kovoti su pandemija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus António Guterreso ir JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2020 m. kovo mėn. pareiškimus dėl sankcijų panaikinimo šalims siekiant kovoti su pandemija,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2021 m. balandžio 15 d. pranešimą „Fiocruz“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2021 m. balandžio 15 d. pranešimą „Fiocruz“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono šalių santykiai yra labai svarbūs strategiškai; kadangi Lotynų Amerika yra vienas iš labiausiai COVID-19 paveiktų regionų; kadangi Lotynų Amerikoje gyvena 8,4 proc. pasaulio gyventojų, tačiau šiuo metu mirtys nuo koronaviruso sudaro daugiau nei penktadalį visų pasaulio mirčių; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono šalių santykiai yra labai svarbūs strategiškai; kadangi Lotynų Amerika yra vienas iš labiausiai COVID-19 paveiktų regionų; kadangi Lotynų Amerikoje gyvena 8,4 proc. pasaulio gyventojų, tačiau šiuo metu mirtys nuo koronaviruso sudaro daugiau nei penktadalį visų pasaulio mirčių;

| B. | kadangi atsakas į COVID-19 pandemiją visame pasaulyje, įskaitant Lotynų Ameriką, buvo skirtingas; kadangi visos šalys paskelbė bendrą nepaprastąją padėtį; |
| --- | --- |

B.

kadangi atsakas į COVID-19 pandemiją visame pasaulyje, įskaitant Lotynų Ameriką, buvo skirtingas; kadangi visos šalys paskelbė bendrą nepaprastąją padėtį;

| C. | kadangi dabar pirmenybę reikia teikti tam, kad būtų atkurtas pasitikėjimas daugiašalėmis institucijomis, galinčiomis duoti pasaulinio masto atsakymus, tęsiant diskusijas dėl PPO prekybos ir sveikatos iniciatyvos dėl COVID-19 ir susijusių medicinos produktų; |
| --- | --- |

C.

kadangi dabar pirmenybę reikia teikti tam, kad būtų atkurtas pasitikėjimas daugiašalėmis institucijomis, galinčiomis duoti pasaulinio masto atsakymus, tęsiant diskusijas dėl PPO prekybos ir sveikatos iniciatyvos dėl COVID-19 ir susijusių medicinos produktų;

| D. | kadangi dėl pražūtingų COVID-19 pandemijos padarinių abipus Atlanto reikia glaudaus PPO, PSO, JT institucijų ir Pasaulio banko bendradarbiavimo, kuris yra labai svarbus siekiant įveikti krizę ir užtikrinti solidarumą; kadangi reikia pasaulinio ir koordinuoto atsako siekiant įveikti didelius tvaraus, žaliojo ir skaitmeninio atsigavimo, kuris, be to, būtų integruotas, sąžiningas ir atsparus, iššūkius; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl pražūtingų COVID-19 pandemijos padarinių abipus Atlanto reikia glaudaus PPO, PSO, JT institucijų ir Pasaulio banko bendradarbiavimo, kuris yra labai svarbus siekiant įveikti krizę ir užtikrinti solidarumą; kadangi reikia pasaulinio ir koordinuoto atsako siekiant įveikti didelius tvaraus, žaliojo ir skaitmeninio atsigavimo, kuris, be to, būtų integruotas, sąžiningas ir atsparus, iššūkius;

| E. | kadangi dėl pandemijos poveikio ir reaguojant į ją įgyvendintų politikos priemonių padidėjo regiono šalių likvidumo poreikiai, susiję su nepaprastosios padėties etapu; kadangi dėl šių veiksnių padidėjo skolos lygis ir vyriausybės patiria didesnes viešąsias išlaidas ir joms gresia įsipareigojimų neįvykdymo rizika; kadangi didesnės galimybės naudotis likvidumo priemonėmis ir mažinti skolas turi būti siejamos su vidutinės trukmės ir ilgalaikiais vystymosi tikslais, taigi ir su geresnio vystymosi iniciatyvomis; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl pandemijos poveikio ir reaguojant į ją įgyvendintų politikos priemonių padidėjo regiono šalių likvidumo poreikiai, susiję su nepaprastosios padėties etapu; kadangi dėl šių veiksnių padidėjo skolos lygis ir vyriausybės patiria didesnes viešąsias išlaidas ir joms gresia įsipareigojimų neįvykdymo rizika; kadangi didesnės galimybės naudotis likvidumo priemonėmis ir mažinti skolas turi būti siejamos su vidutinės trukmės ir ilgalaikiais vystymosi tikslais, taigi ir su geresnio vystymosi iniciatyvomis;

| F. | kadangi COVAX iniciatyva, kurią koordinavo Pasaulinis vakcinų ir imunizacijos aljansas (GAVI), Pasirengimo epidemijai inovacijų skatinimo koalicija (CEPI) ir Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), iki šiol sunaudojo apie 38 mln. dozių; kadangi įgyvendinant COVAX iniciatyvą akivaizdžiai reikia didinti gamybos ir paskirstymo pajėgumus; |
| --- | --- |

F.

kadangi COVAX iniciatyva, kurią koordinavo Pasaulinis vakcinų ir imunizacijos aljansas (GAVI), Pasirengimo epidemijai inovacijų skatinimo koalicija (CEPI) ir Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), iki šiol sunaudojo apie 38 mln. dozių; kadangi įgyvendinant COVAX iniciatyvą akivaizdžiai reikia didinti gamybos ir paskirstymo pajėgumus;

| G. | kadangi pirmasis iniciatyvos COVAX vakcinų atsargų paskirstymo etapas apima 31 Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalį ir šios šalys per ateinančius mėnesius turėtų gauti daugiau kaip 27 mln. vakcinos dozių; |
| --- | --- |

G.

kadangi pirmasis iniciatyvos COVAX vakcinų atsargų paskirstymo etapas apima 31 Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalį ir šios šalys per ateinančius mėnesius turėtų gauti daugiau kaip 27 mln. vakcinos dozių;

| H. | kadangi iniciatyvos COVAX tikslas – skatinti ir užtikrinti visuotinę prieigą prie saugių, kokybiškų, veiksmingų ir įperkamų vakcinų; atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. priemonė COVAX užtikrino tik 20 proc. pasaulio gyventojų skiepų, todėl reikia didinti vakcinų gamybą ir platinimą Europoje ir Lotynų Amerikoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi iniciatyvos COVAX tikslas – skatinti ir užtikrinti visuotinę prieigą prie saugių, kokybiškų, veiksmingų ir įperkamų vakcinų; atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. priemonė COVAX užtikrino tik 20 proc. pasaulio gyventojų skiepų, todėl reikia didinti vakcinų gamybą ir platinimą Europoje ir Lotynų Amerikoje;

| I. | kadangi Lotynų Amerika 2020 m. tapo didžiausią nelygybę pasaulyje patiriančiu regionu ir ta padėtis dar labiau pablogėjo pandemijos metu; kadangi iki 2020 m. pabaigos skurdo lygis išaugo iki 209 mln., o tai reiškia, kad dar 22 mln. žmonių atsidūrė skurde, o itin dideliame skurde gyvenančių žmonių skaičius padidėjo 8 mln. (iš viso 78 mln.); kadangi nelygybė regione, visų pirma moterų užimtumo ir dalyvavimo darbo rinkoje rodikliai, pablogėjo dėl COVID-19 pandemijos ir nepaisant neatidėliotinų socialinės apsaugos priemonių, kurias šalys priėmė siekdamos sustabdyti šį reiškinį; |
| --- | --- |

I.

kadangi Lotynų Amerika 2020 m. tapo didžiausią nelygybę pasaulyje patiriančiu regionu ir ta padėtis dar labiau pablogėjo pandemijos metu; kadangi iki 2020 m. pabaigos skurdo lygis išaugo iki 209 mln., o tai reiškia, kad dar 22 mln. žmonių atsidūrė skurde, o itin dideliame skurde gyvenančių žmonių skaičius padidėjo 8 mln. (iš viso 78 mln.); kadangi nelygybė regione, visų pirma moterų užimtumo ir dalyvavimo darbo rinkoje rodikliai, pablogėjo dėl COVID-19 pandemijos ir nepaisant neatidėliotinų socialinės apsaugos priemonių, kurias šalys priėmė siekdamos sustabdyti šį reiškinį;

| J. | kadangi COVID-19 daro neproporcingą poveikį mažas ir vidutines pajamas gaunančioms šalims bei besivystančioms šalims ir pažeidžiamoms grupėms, įskaitant moteris ir mergaites, vyresnio amžiaus asmenis, mažumas ir čiabuvių bendruomenes, dėl to mažėja sveikatos ir vystymosi srities pažanga ir taip trukdoma siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT); |
| --- | --- |

J.

kadangi COVID-19 daro neproporcingą poveikį mažas ir vidutines pajamas gaunančioms šalims bei besivystančioms šalims ir pažeidžiamoms grupėms, įskaitant moteris ir mergaites, vyresnio amžiaus asmenis, mažumas ir čiabuvių bendruomenes, dėl to mažėja sveikatos ir vystymosi srities pažanga ir taip trukdoma siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT);

| K. | kadangi COVID-19 pandemijos sukelta krizė padidino lyčių nelygybę; kadangi Lotynų Amerikoje smurto dėl lyties lygis yra vienas didžiausių pasaulyje, o pandemijos metu šis skaičius dar padidėjo; dėl izoliavimo priemonių labai padaugėjo smurto šeimoje, išžaginimų ir moterų žudymo dėl lyties atvejų; kadangi pandemijos metu lytinei ir reprodukcinei sveikatai nebuvo teikiama pirmenybė, o tai buvo rimta kliūtis teisei į sveikatą ir kelia pavojų moterų ir mergaičių gyvybei regione; |
| --- | --- |

K.

kadangi COVID-19 pandemijos sukelta krizė padidino lyčių nelygybę; kadangi Lotynų Amerikoje smurto dėl lyties lygis yra vienas didžiausių pasaulyje, o pandemijos metu šis skaičius dar padidėjo; dėl izoliavimo priemonių labai padaugėjo smurto šeimoje, išžaginimų ir moterų žudymo dėl lyties atvejų; kadangi pandemijos metu lytinei ir reprodukcinei sveikatai nebuvo teikiama pirmenybė, o tai buvo rimta kliūtis teisei į sveikatą ir kelia pavojų moterų ir mergaičių gyvybei regione;

| L. | kadangi dėl nepakankamos prieigos prie švaraus vandens, sanitarijos paslaugų, sveikatos priežiūros paslaugų, socialinių išmokų ir kultūriniu požiūriu tinkamų mechanizmų, skirtų jų teisėms į sveikatą ir pragyvenimo šaltinius apsaugoti, čiabuvių tautos smarkiai nukentėjo nuo COVID-19; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl nepakankamos prieigos prie švaraus vandens, sanitarijos paslaugų, sveikatos priežiūros paslaugų, socialinių išmokų ir kultūriniu požiūriu tinkamų mechanizmų, skirtų jų teisėms į sveikatą ir pragyvenimo šaltinius apsaugoti, čiabuvių tautos smarkiai nukentėjo nuo COVID-19;

| M. | kadangi kai kuriose Lotynų Amerikos šalyse, kaip ir daugelyje pasaulio šalių, COVID-19 pandemija taip pat buvo naudojama kaip pretekstas represijoms, neproporcingai apribojant politinę opoziciją ir pilietinės visuomenės susibūrimus bei veiklą; kadangi vyriausybės priemonės dažnai pažeidžia visas pagrindines žmogaus teises, įskaitant pažeidžiamiausioje padėtyje esančių asmenų pilietines, politines, socialines, ekonomines ir kultūrines teises; kadangi COVID-19 apribojimai taip pat turėjo įtakos saviraiškos laisvei; |
| --- | --- |

M.

kadangi kai kuriose Lotynų Amerikos šalyse, kaip ir daugelyje pasaulio šalių, COVID-19 pandemija taip pat buvo naudojama kaip pretekstas represijoms, neproporcingai apribojant politinę opoziciją ir pilietinės visuomenės susibūrimus bei veiklą; kadangi vyriausybės priemonės dažnai pažeidžia visas pagrindines žmogaus teises, įskaitant pažeidžiamiausioje padėtyje esančių asmenų pilietines, politines, socialines, ekonomines ir kultūrines teises; kadangi COVID-19 apribojimai taip pat turėjo įtakos saviraiškos laisvei;

| N. | kadangi dėl priemonių, susijusių su COVID-19 pandemija, žurnalistų darbas regione tapo sudėtingesnis dėl ribotos fizinės prieigos ir sumažėjusių ryšių su valdžios institucijomis, visų pirma kiek tai susiję su jų vaidmeniu kovojant su vis labiau paplitusia dezinformacija; kadangi, kaip teigia Pasaulio sveikatos organizacija, dezinformacija internete, melagingos naujienos ir pseudomokslas yra svarbus pandemijos Lotynų Amerikoje veiksnys; kadangi konkretūs to pavyzdžiai siekia nuo stebuklingų vaistų nuo COVID-19 iki politinių išpuolių ir neapykantą kurstančių kampanijų prieš tam tikras bendruomenes ir mažumas; kadangi socialinė žiniasklaida atliko svarbų vaidmenį skleidžiant dezinformaciją ir pseudomokslą; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl priemonių, susijusių su COVID-19 pandemija, žurnalistų darbas regione tapo sudėtingesnis dėl ribotos fizinės prieigos ir sumažėjusių ryšių su valdžios institucijomis, visų pirma kiek tai susiję su jų vaidmeniu kovojant su vis labiau paplitusia dezinformacija; kadangi, kaip teigia Pasaulio sveikatos organizacija, dezinformacija internete, melagingos naujienos ir pseudomokslas yra svarbus pandemijos Lotynų Amerikoje veiksnys; kadangi konkretūs to pavyzdžiai siekia nuo stebuklingų vaistų nuo COVID-19 iki politinių išpuolių ir neapykantą kurstančių kampanijų prieš tam tikras bendruomenes ir mažumas; kadangi socialinė žiniasklaida atliko svarbų vaidmenį skleidžiant dezinformaciją ir pseudomokslą;

| O. | kadangi kai kurios vyriausybės buvo ypač kritikuojamos dėl to, kad jos vadovavosi pavojingais politiniais metodais, susijusiais su COVID-19 pandemija, demonstruodamos nepritarimą regioninėms ir vietos sanitarijos iniciatyvoms, įskaitant grasinimus pasiųsti kariuomenę, siekiant įgyvendinti suvaržymus ir apribojimus; taip yra kaltinamos ignoravus pagrindines PSO direktyvas, geriausią pandemijos valdymo praktiką ir moksliniais duomenimis grindžiamas visuomenės sveikatos gaires; |
| --- | --- |

O.

kadangi kai kurios vyriausybės buvo ypač kritikuojamos dėl to, kad jos vadovavosi pavojingais politiniais metodais, susijusiais su COVID-19 pandemija, demonstruodamos nepritarimą regioninėms ir vietos sanitarijos iniciatyvoms, įskaitant grasinimus pasiųsti kariuomenę, siekiant įgyvendinti suvaržymus ir apribojimus; taip yra kaltinamos ignoravus pagrindines PSO direktyvas, geriausią pandemijos valdymo praktiką ir moksliniais duomenimis grindžiamas visuomenės sveikatos gaires;

| 1. | pakartoja savo didelį susirūpinimą dėl pražūtingo COVID-19 pandemijos poveikio tiek Europos, tiek Lotynų Amerikos žemynams ir reiškia solidarumą su visomis aukomis ir jų šeimomis, taip pat su visais nuo sveikatos, ekonomikos ir socialinės krizės nukentėjusiais asmenimis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | giliai dėkoja medicinos darbuotojams už jų paslaugas regione, patiriant didelį spaudimą ir riziką, susijusią su koronaviruso grėsme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina abiejų regionų vyriausybes, ES institucijas ir Lotynų Amerikos integracijos organizaciją stiprinti dviejų regionų bendradarbiavimą ir gerinti pasirengimą bei reagavimo pajėgumus, pajamų draudimą, galimybes naudotis pagrindinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis ir veiksmingą plataus masto skiepijimo planų valdymą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su Lotynų Amerikos šalių, kurioms reikia pagalbos, valdžios institucijomis ir panaudoti ES civilinės saugos mechanizmą bei kitą solidarumo finansavimą pagal 2021-2027 m. daugiametę finansinę programą siekiant kovoti su pandemija; be to, ragina Komisiją pasinaudoti programa „Europos horizontas“ ir kitomis ES programomis bei fondais, siekiant skatinti Lotynų Amerikos šalių ir ES mokslinį bendradarbiavimą, visų pirma sveikatos ir inovacijų srityse; palankiai vertina naujas regioninio bendradarbiavimo sveikatos srityje iniciatyvas, pvz., tarpvalstybinio užkrečiamųjų ligų instituto įsteigimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina visas šalis ir vyriausybes nedelsiant užtikrinti nemokamą prieigą prie vakcinų visiems gyventojams, užtikrinti pakankamą vakcinų tiekimą, skatinti vienodas galimybes jas gauti ir kuo greičiau vykdyti skiepijimo kampanijas, kurios šiuo metu jau rengiamos; šiuo tikslu siūlo stiprinti regioninius ir (arba) subregioninius koordinavimo mechanizmus, siekiant supaprastinti vakcinų viešuosius pirkimus ir veiksmingą platinimą bei paspartinti mokslinius tyrimus, kuriais būtų remiamas jų kūrimas ir gamyba; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina tarptautinę bendruomenę dėti daugiau pastangų siekiant stiprinti COVAX iniciatyvos paskirstymo pajėgumus ir remti visą (COVAX) išankstinių rinkos dalyvių įsipareigojimų finansavimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad ES ir jos valstybės narės atliko pagrindinį vaidmenį dedant pastangas užtikrinti sąžiningą ir lygiateisę prieigą prie saugių ir veiksmingų vakcinų mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse taikant COVAX mechanizmą, įskaitant neseniai paskelbtą papildomą 500 mln. EUR įnašą, dėl kurio ES finansinis įnašas į COVAX iš viso sudaro 1 mlrd. EUR tiesioginių dotacijų ir garantijų; pažymi, kad, kadangi Komisija, Europos investicijų bankas ir ES valstybės narės COVAX priemonei įsipareigojo skirti daugiau kaip 2,2 mlrd. EUR, ES yra viena iš pagrindinių jos rėmėjų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Lotynų Amerikos šalis užtikrinti, kad skiepai būtų prieinami visiems, neatsižvelgiant į jų migracijos statusą, imtis skubių veiksmų, kad būtų sustiprintas skiepų paskirstymas neteisėtiems migrantams ir pabėgėliams, taip pat neoficialiuose sektoriuose dirbantiems ir neoficialiose gyvenvietėse gyvenantiems žmonėms, ir leisti asmenims, neturintiems nacionalinio tapatybės dokumento, užsiregistruoti inokuliavimui be administracinio vėlavimo; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tokius veiksmus kaip Venesuelos migrantų laikinosios apsaugos statutas Kolumbijoje arba vykdoma perkėlimo operacija „Operação Acolhida“ Brazilijoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymėtina, kad, PSO duomenimis, kelios regiono šalys turi potencialius COVID-19 vakcinų gamybos pajėgumus, kurie galėtų būti padidinti priklausomai nuo technologijų perdavimo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina vyriausybes išlaikyti aukščiausią pagarbos žmogaus teisėms lygį taikant izoliavimo priemones, susijusias su COVID-19 plėtra; prašo užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi reaguojant į ekstremalią sveikatai situaciją, būtų proporcingos, būtinos ir nediskriminacinės; smerkia represines priemones, kurių imtasi pandemijos metu, šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus ir piktnaudžiavimą gyventojų atžvilgiu, įskaitant pernelyg jėgos naudojimą iš valstybės ir saugumo pajėgų pusės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina visus suinteresuotuosius subjektus aktyviau kovoti su dezinformacija internete, melagingomis naujienomis ir pseudomokslu; ragina abiejų regionų vyriausybes ir tarptautines organizacijas bendradarbiauti su interneto platformomis, siekiant rasti veiksmingus kovos su informacine epidemija sprendimus; palankiai vertina tai, kad sukurtas naujas faktų tikrintojams Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione skirtas internetinis informacijos centras PortalCheck.org, skirtas COVID-19 dezinformacijos problemai spręsti, kurį remia Europos Sąjunga; vis dėlto pažymi, kad vyriausybės neturėtų kovoti su dezinformacija kaip priedanga riboti politinius pasisakymus ir pagrindines piliečių laisves; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir EIVT, siekiant padėti Lotynų Amerikos šalims geriau pasirengti būsimoms pandemijoms, numatyti konkretų įsipareigojimą žinių perdavimo ir reagavimo į krizes, veiksmų ir planavimo srityje, remiantis dabartiniais ES pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, pavyzdžiui, Tarpvalstybinių grėsmių sveikatai reglamentu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja, kad COVID-19 pandemija buvo labai politizuota, įskaitant valstybių ir vyriausybių vadovų vykdomą negatyvią retoriką, skirtą padėties svarbai sumenkinti ir ragina politinius lyderius elgtis atsakingai, kad būtų užkirstas kelias tolesniam eskalavimui; yra susirūpinęs dėl dezinformacijos kampanijų, susijusių su pandemija, ir ragina valdžios institucijas nustatyti tokią veiklą vykdančius subjektus ir juos teisiškai persekioti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES ir jos valstybes nares bei visas Lotynų Amerikos valstybes remti masinį Tarptautinio valiutos fondo specialiųjų skolinimosi teisių (SST) suteikimą siekiant kuo pigiau padidinti regiono šalių likvidumą ir remti G20 skolos tvarkymo sustabdymo iniciatyvos (DSSI) taikymo srities išplėtimą vidutines pajamas gaunančioms šalims; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinei asamblėjai ir Lotynų Amerikos šalių valdžios institucijoms bei parlamentams. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0307.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0322.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/74

---

P9_TA(2021)0156

Bolivija ir buvusios prezidentės Jeanine Añez ir kitų pareigūnų suėmimas

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bolivijos ir buvusios prezidentės Jeanine Añez ir kitų pareigūnų arešto (2021/2646(RSP))

(2021/C 506/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl padėties Bolivijoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl padėties Bolivijoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 23 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl visuotinių rinkimų Bolivijoje ir jo 2021 m. kovo 14 d. atstovo spaudai pareiškimą dėl pastarojo meto įvykių Bolivijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 23 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl visuotinių rinkimų Bolivijoje ir jo 2021 m. kovo 14 d. atstovo spaudai pareiškimą dėl pastarojo meto įvykių Bolivijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 16 d. Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos (IACHR) pranešimą spaudai dėl Amerikos valstybių standartų, susijusių su tinkamu procesu ir teise kreiptis į teismą Bolivijoje, laikymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 16 d. Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos (IACHR) pranešimą spaudai dėl Amerikos valstybių standartų, susijusių su tinkamu procesu ir teise kreiptis į teismą Bolivijoje, laikymosi,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 13 d. pareiškimą, priskirtiną Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus atstovui spaudai, dėl Bolivijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 13 d. pareiškimą, priskirtiną Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus atstovui spaudai, dėl Bolivijos,

| — | atsižvelgdamas 2021 m. kovo 15 ir 17 d. Amerikos valstybių organizacijos (OAS) generalinio sekretoriaus pareiškimus dėl padėties Bolivijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas 2021 m. kovo 15 ir 17 d. Amerikos valstybių organizacijos (OAS) generalinio sekretoriaus pareiškimus dėl padėties Bolivijoje,

| — | atsižvelgdamas į Bolivijos politinę konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bolivijos politinę konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos žmogaus teisių konvenciją (San Chosė paktą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos žmogaus teisių konvenciją (San Chosė paktą),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi po 2019 m. spalio 20 d. prezidento rinkimų politinė ir socialinė padėtis Bolivijoje tebekelia didelį susirūpinimą; kadangi per plataus masto smurtinius protestus žuvo mažiausiai 35 žmonės, o 833 buvo sužeisti, daug asmenų sulaikyta pažeidžiant tinkamo proceso taisykles, be to, pranešama apie plačiai paplitusius žmogaus teisių pažeidimus ir smurtą; kadangi prezidentas Evo Morales atsistatydino ir išvyko iš šalies; kadangi atsistatydinus daugeliui valdžios atstovų susidarė bevaldystė ir Senato pirmininko antroji pavaduotoja Jeanine Añez perėmė laikinojo prezidento įgaliojimus, kaip numatyta Konstitucijoje; kadangi Bolivijos daugiatautis konstitucinis teismas (TCP) patvirtino Jeanine Áñez laikinąja prezidente; |
| --- | --- |

A.

kadangi po 2019 m. spalio 20 d. prezidento rinkimų politinė ir socialinė padėtis Bolivijoje tebekelia didelį susirūpinimą; kadangi per plataus masto smurtinius protestus žuvo mažiausiai 35 žmonės, o 833 buvo sužeisti, daug asmenų sulaikyta pažeidžiant tinkamo proceso taisykles, be to, pranešama apie plačiai paplitusius žmogaus teisių pažeidimus ir smurtą; kadangi prezidentas Evo Morales atsistatydino ir išvyko iš šalies; kadangi atsistatydinus daugeliui valdžios atstovų susidarė bevaldystė ir Senato pirmininko antroji pavaduotoja Jeanine Añez perėmė laikinojo prezidento įgaliojimus, kaip numatyta Konstitucijoje; kadangi Bolivijos daugiatautis konstitucinis teismas (TCP) patvirtino Jeanine Áñez laikinąja prezidente;

| B. | kadangi Jeanine Ánez ir laikinosios valdžios institucijos, vadovaudamosi savo konstituciniais įgaliojimais, ėmėsi būtinų veiksmų 2020 m. spalio mėn. naujiems demokratiniams, įtraukiems, skaidriems ir sąžiningiems rinkimams surengti, nepaisant COVID-19 keliamų iššūkių; kadangi MAS partijos atstovas Luis Arce laimėjo prezidento rinkimus ir jį prezidentu pripažino Jeanine Áñez, taip pat tarptautinė bendruomenė, įskaitant Europos Sąjungą, ir buvo užtikrintas skaidrus ir taikus valdžios perdavimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Jeanine Ánez ir laikinosios valdžios institucijos, vadovaudamosi savo konstituciniais įgaliojimais, ėmėsi būtinų veiksmų 2020 m. spalio mėn. naujiems demokratiniams, įtraukiems, skaidriems ir sąžiningiems rinkimams surengti, nepaisant COVID-19 keliamų iššūkių; kadangi MAS partijos atstovas Luis Arce laimėjo prezidento rinkimus ir jį prezidentu pripažino Jeanine Áñez, taip pat tarptautinė bendruomenė, įskaitant Europos Sąjungą, ir buvo užtikrintas skaidrus ir taikus valdžios perdavimas;

| C. | kadangi pastaraisiais mėnesiais buvo nutraukti arba atšaukti keli MAS rėmėjų teismo procesai, o MAS vyriausybei prieštaraujančių politikų teisminio persekiojimo pavojus padidėjo; kadangi 2021 m. vasario 18 d. Daugiatautė asamblėja patvirtino prieštaringai vertinamą Aukščiausiąjį dekretą Nr. 4461, kuriuo Prezidento L. Arce vyriausybės rėmėjams, J. Áñez administracijos patrauktiems baudžiamojon atsakomybėn už nusikaltimus, susijusius su 2019 m. spalio mėn. prasidėjusia politine krize, suteikta bendroji amnestija ir malonė; |
| --- | --- |

C.

kadangi pastaraisiais mėnesiais buvo nutraukti arba atšaukti keli MAS rėmėjų teismo procesai, o MAS vyriausybei prieštaraujančių politikų teisminio persekiojimo pavojus padidėjo; kadangi 2021 m. vasario 18 d. Daugiatautė asamblėja patvirtino prieštaringai vertinamą Aukščiausiąjį dekretą Nr. 4461, kuriuo Prezidento L. Arce vyriausybės rėmėjams, J. Áñez administracijos patrauktiems baudžiamojon atsakomybėn už nusikaltimus, susijusius su 2019 m. spalio mėn. prasidėjusia politine krize, suteikta bendroji amnestija ir malonė;

| D. | kadangi 2021 m. kovo 13 d. Jeanine Áñez, du jos vyriausybės ministrai – buvęs energetikos ministras Rodrigo Guzmán ir buvęs teisingumo ministras Álvaro Coimbra, taip pat kiti asmenys, 2019-2020 m. dirbę laikinojoje vyriausybėje, buvo sulaikyti juos apkaltinus terorizmu, maišto kurstymu ir sąmokslu, o prokurorai juos kaltina dalyvavimu 2019 m. perversme; kadangi jų kardomasis kalinimas buvo pratęstas iki šešių mėnesių, o buvusiai prezidentei J. Añez, jei ji bus nuteista, gresia 24 metų laisvės atėmimo bausmė; kadangi yra išduotas dar trijų buvusių ministrų arešto orderis; kadangi sulaikytai buvusiai Prezidentei Jeanine Áñez iš pradžių buvo atsisakyta suteikti medicinos pagalbą; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2021 m. kovo 13 d. Jeanine Áñez, du jos vyriausybės ministrai – buvęs energetikos ministras Rodrigo Guzmán ir buvęs teisingumo ministras Álvaro Coimbra, taip pat kiti asmenys, 2019-2020 m. dirbę laikinojoje vyriausybėje, buvo sulaikyti juos apkaltinus terorizmu, maišto kurstymu ir sąmokslu, o prokurorai juos kaltina dalyvavimu 2019 m. perversme; kadangi jų kardomasis kalinimas buvo pratęstas iki šešių mėnesių, o buvusiai prezidentei J. Añez, jei ji bus nuteista, gresia 24 metų laisvės atėmimo bausmė; kadangi yra išduotas dar trijų buvusių ministrų arešto orderis; kadangi sulaikytai buvusiai Prezidentei Jeanine Áñez iš pradžių buvo atsisakyta suteikti medicinos pagalbą;

| E. | kadangi prokurorai pateikė kaltinimus remdamiesi buvusio MAS Kongreso nario skundu ir teigia, kad minėtieji asmenys „propagavo organizacijas, kurių tikslas buvo suardyti Bolivijos „konstitucinę tvarką“, joms vadovavo, buvo jų nariai ir jas rėmė“; kadangi prokurorai pateikė kaltinimus Jeanine Áñez kaip laikinajai prezidentei, bet ne kaip eilinei pilietei ar kokias nors kitas viešąsias pareigas ėjusiam asmeniui; kadangi 2009 m. Konstitucijos 159 straipsnio 11 dalyje, 160 straipsnio 6 dalyje, 161 straipsnio 7 dalyje ir 184 straipsnio 4 dalyje bei 2010 m. spalio 8 d. įstatyme numatyta speciali prezidento, viceprezidento ir kitų aukštų pareigūnų bylų nagrinėjimo įvairiuose teismuose procedūra; kadangi prieš prezidentę J. Áñez vykdyta teisminė procedūra ir baudžiamasis persekiojimas neatitinka Bolivijos konstitucinės teisės; kadangi bylos dokumentuose pateikiami įrodymai atrodo neaiškūs; |
| --- | --- |

E.

kadangi prokurorai pateikė kaltinimus remdamiesi buvusio MAS Kongreso nario skundu ir teigia, kad minėtieji asmenys „propagavo organizacijas, kurių tikslas buvo suardyti Bolivijos „konstitucinę tvarką“, joms vadovavo, buvo jų nariai ir jas rėmė“; kadangi prokurorai pateikė kaltinimus Jeanine Áñez kaip laikinajai prezidentei, bet ne kaip eilinei pilietei ar kokias nors kitas viešąsias pareigas ėjusiam asmeniui; kadangi 2009 m. Konstitucijos 159 straipsnio 11 dalyje, 160 straipsnio 6 dalyje, 161 straipsnio 7 dalyje ir 184 straipsnio 4 dalyje bei 2010 m. spalio 8 d. įstatyme numatyta speciali prezidento, viceprezidento ir kitų aukštų pareigūnų bylų nagrinėjimo įvairiuose teismuose procedūra; kadangi prieš prezidentę J. Áñez vykdyta teisminė procedūra ir baudžiamasis persekiojimas neatitinka Bolivijos konstitucinės teisės; kadangi bylos dokumentuose pateikiami įrodymai atrodo neaiškūs;

| F. | kadangi asmenys, kaltinami šiomis nusikalstamomis veikomis, teigia, jog jie yra persekiojami; kadangi sulaikyti asmenys teigia, jog jiems nebuvo tinkamai pranešta, kuo jie yra kaltinami, nors Generalinė prokuratūra pabrėžė, kad arešto orderiai išduoti laikantis įstatymų ir nepažeidžiant sulaikytųjų teisių; kadangi ombudsmeno tarnyba nusprendė stebėti Bolivijos policijos ir prokuratūros veiksmus, siekdama užtikrinti, kad būtų paisoma tinkamo proceso ir sulaikytų asmenų teisės į gynybą; |
| --- | --- |

F.

kadangi asmenys, kaltinami šiomis nusikalstamomis veikomis, teigia, jog jie yra persekiojami; kadangi sulaikyti asmenys teigia, jog jiems nebuvo tinkamai pranešta, kuo jie yra kaltinami, nors Generalinė prokuratūra pabrėžė, kad arešto orderiai išduoti laikantis įstatymų ir nepažeidžiant sulaikytųjų teisių; kadangi ombudsmeno tarnyba nusprendė stebėti Bolivijos policijos ir prokuratūros veiksmus, siekdama užtikrinti, kad būtų paisoma tinkamo proceso ir sulaikytų asmenų teisės į gynybą;

| G. | kadangi Amerikos valstybių demokratinės chartijos 3 straipsnyje valdžios institucijų atskyrimas ir nepriklausomumas apibrėžiamas kaip esminis atstovaujamosios demokratijos elementas; kadangi San Chosė pakto 8 straipsnyje pabrėžiamos teisminės garantijos ir tinkamas procesas; kadangi kelios tarptautinės organizacijos išreiškė susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo teisine sistema Bolivijoje ir dėl to, kad valdančioji partija vis dažniau naudojasi teismais kaip represine priemone; kadangi naujai išrinktas prezidentas L. Arce pažadėjo, jog per jo valdymo laikotarpį prokurorams ir teisėjams nebus daromas politinis spaudimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Amerikos valstybių demokratinės chartijos 3 straipsnyje valdžios institucijų atskyrimas ir nepriklausomumas apibrėžiamas kaip esminis atstovaujamosios demokratijos elementas; kadangi San Chosė pakto 8 straipsnyje pabrėžiamos teisminės garantijos ir tinkamas procesas; kadangi kelios tarptautinės organizacijos išreiškė susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo teisine sistema Bolivijoje ir dėl to, kad valdančioji partija vis dažniau naudojasi teismais kaip represine priemone; kadangi naujai išrinktas prezidentas L. Arce pažadėjo, jog per jo valdymo laikotarpį prokurorams ir teisėjams nebus daromas politinis spaudimas;

| H. | kadangi Bolivijos teismų sistemos patikimumui poveikį daro dažni pranešimai apie nepriklausomumo stoką, plačiai paplitusį politinį kišimąsi ir korupciją; |
| --- | --- |

H.

kadangi Bolivijos teismų sistemos patikimumui poveikį daro dažni pranešimai apie nepriklausomumo stoką, plačiai paplitusį politinį kišimąsi ir korupciją;

| I. | kadangi Amerikos šalių žmogaus teisių komisija pabrėžė, jog kai kurie Bolivijos kovos su terorizmu įstatymai pažeidžia teisėtumo principą, nes į juos, be kita ko, įtraukta išsami terorizmo apibrėžtis, kuri neišvengiamai yra per plati arba neaiški; kadangi apibrėždamos nusikaltimus valstybės turėtų laikytis teisėtumo principo; kadangi TCP dar nepriėmė sprendimo dėl jam pateiktų skundų, kuriuose reikalaujama, kad baudžiamojo kodekso 123 straipsnis dėl maišto kurstymo ir 133 straipsnis dėl terorizmo būtų paskelbti prieštaraujančiais konstitucijai, nes jie prieštarauja Amerikos žmogaus teisių konvencijai ir Bolivijos Konstitucijai; |
| --- | --- |

I.

kadangi Amerikos šalių žmogaus teisių komisija pabrėžė, jog kai kurie Bolivijos kovos su terorizmu įstatymai pažeidžia teisėtumo principą, nes į juos, be kita ko, įtraukta išsami terorizmo apibrėžtis, kuri neišvengiamai yra per plati arba neaiški; kadangi apibrėždamos nusikaltimus valstybės turėtų laikytis teisėtumo principo; kadangi TCP dar nepriėmė sprendimo dėl jam pateiktų skundų, kuriuose reikalaujama, kad baudžiamojo kodekso 123 straipsnis dėl maišto kurstymo ir 133 straipsnis dėl terorizmo būtų paskelbti prieštaraujančiais konstitucijai, nes jie prieštarauja Amerikos žmogaus teisių konvencijai ir Bolivijos Konstitucijai;

| J. | kadangi ES yra ilgalaikė Bolivijos partnerė ir turėtų toliau remti jos demokratines institucijas, teisinės valstybės stiprinimą, žmogaus teises ir šalies ekonominį bei socialinį vystymąsi; kadangi ES atliko svarbų tarpininko vaidmenį 2019 m. ir 2020 m. užtikrinant taiką šalyje ir remiant rinkimus; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES yra ilgalaikė Bolivijos partnerė ir turėtų toliau remti jos demokratines institucijas, teisinės valstybės stiprinimą, žmogaus teises ir šalies ekonominį bei socialinį vystymąsi; kadangi ES atliko svarbų tarpininko vaidmenį 2019 m. ir 2020 m. užtikrinant taiką šalyje ir remiant rinkimus;

| 1. | smerkia savavališką ir neteisėtą buvusios laikinosios prezidentės J. Áñez ir dviejų jos vyriausybės ministrų bei kitų politinių kalinių sulaikymą; ragina Bolivijos valdžios institucijas juos nedelsiant paleisti ir panaikinti jiems pateiktus politiškai motyvuotus kaltinimus; ragina sukurti skaidrią ir nešališką teisingumo sistemą, kurioje nebūtų politinio spaudimo, ir primygtinai ragina valdžios institucijas teikti visą būtiną medicininę pagalbą, kad būtų užtikrinta jų gerovė; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad buvusioji prezidentė J. Áñez tinkamai vykdė savo pareigą, numatytą Bolivijos Konstitucijoje, kaip antroji Senato vicepirmininkė užimdama prezidento vietą valstybei likus be prezidento po to, kai buvęs prezidentas Evo Morales atsistatydino po smurtinių riaušių, kurias išprovokavo bandymai sukčiauti rinkimų metu; pabrėžia, kad Bolivijos daugiatautis konstitucinis teismas patvirtino įgaliojimų perdavimą Jeanine Áñez; pažymi, kad 2020 m. spalio 18 d. rinkimai vyko be incidentų ir su visomis demokratinėmis garantijomis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Bolivijos teismų sistema stokoja nepriklausomumo ir nešališkumo, taip pat dėl paplitusių struktūrinių problemų; pažymi, kad ši nepriklausomumo stoka daro poveikį galimybei kreiptis į teismą ir apskritai mažina piliečių pasitikėjimą nacionaline teisingumo sistema; griežtai smerkia politinį spaudimą teisminėms institucijoms siekiant persekioti politinius oponentus ir pabrėžia, kaip svarbu laikytis tinkamų proceso garantijų ir užtikrinti, kad teisminės institucijos nepatirtų jokio politinio spaudimo; pabrėžia, kad nukentėjusieji nusipelno tikro ir nešališko teisingumo ir kad visi atsakingi asmenys turėtų būti patraukti atsakomybėn, nesuteikiant amnestijos ar malonės dėl jų politinių pažiūrų; ragina visapusiškai paisyti valdžios nepriklausomumo ir užtikrinti visišką visų teismo procesų skaidrumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad teismo procesai turi būti vykdomi visapusiškai paisant tarptautinėje teisėje įtvirtinto tinkamo proceso principo; pabrėžia, kad jais turėtų būti teikiamos teisminės garantijos, užtikrinama teisminė apsauga ir teisė kreiptis į teismą, kaip nepriklausomos ir nešališkos teisingumo sistemos, į kurios veiklą nesikiša kitos valstybės institucijos, dalis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Boliviją nedelsiant atlikti teismų sistemos struktūrinius pakeitimus ir reformas, visų pirma pakeisti jos sudėtį, kad būtų užtikrintos teisingo ir patikimo teismo proceso, nešališkumo ir tinkamo proceso garantijos; ragina Bolivijos vyriausybę spręsti šalyje plačiai paplitusios korupcijos problemą; ragina Bolivijos vyriausybę iš dalies pakeisti Baudžiamojo kodekso straipsnius dėl maišto kurstymo ir terorizmo nusikaltimų, kuriuose pateikiama pernelyg plati terorizmo apibrėžtis ir dėl to gali būti pažeisti teisėtumo ir proporcingumo principai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Bolivijos prokuratūrą atnaujinti tyrimą dėl kaltinimų, kad E. Moraleso vyriausybė nukreipė 1,6 mln. JAV dolerių viešųjų lėšų, vykdydama neteisėtus pervedimus konsultavimo įmonei „Neurona“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad būtina sukurti geresnius ir veiksmingesnius dialogo kanalus Bolivijos valdžios institucijose, kad būtų galima skatinti demokratines vertybes, teisinės valstybės principą ir pagarbą žmogaus teisėms; ragina Bolivijos valdžios institucijas pradėti susitaikymo procesą siekiant sumažinti įtampą ir priešiškumą, kurių esama Bolivijos visuomenėje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl sunkios socialinės ir politinės padėties, kuri Bolivijoje išryškėjo 2019 m. ir toliau prastėja, ir labai apgailestauja dėl tragedijos, kurią išgyveno visos neramumų Bolivijoje aukos, iš visų pusių; pabrėžia, kad itin svarbu išsaugoti visiškai teisėtą daugiatautį ir daugiakalbį valstybės pobūdį; ragina Boliviją imtis struktūrinių pokyčių ir reformų, įskaitant nepriklausomo ir nešališko ombudsmeno paskyrimą, siekiant šalinti pagrindines šalyje kilusių krizių priežastis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad ES ir Bolivija turėtų tęsti ir stiprinti savo dalyvavimą ir dialogą vykstant deryboms dėl BLS+, nes Bolivija yra vienintelė Andų bendrijos šalis, kuri nėra sudariusi susitarimo su ES; mano, kad ES turėtų toliau remti Boliviją ir būti pasirengusi su ja bendradarbiauti, jei bus imtasi aiškių veiksmų padėčiai pagerinti ir vadovaujamasi demokratijos ir teisinės valstybės principais bei paisoma žmogaus teisių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Bolivijos vyriausybei, Bolivijos Daugiataučiam Konstituciniam Teismui, Amerikos valstybių organizacijai, Amerikos šalių žmogaus teisių komisijai, Andų Parlamentui ir Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0077.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/77

---

P9_TA(2021)0157

Įstatymai dėl šventvagystės Pakistane, visų pirma Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio atvejis

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įstatymų dėl šventvagystės Pakistane, visų pirma Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio atvejo (2021/2647(RSP))

(2021/C 506/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Pakistano, visų pirma į 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl religijos laisvės Pakistane (1), 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl naujausių smurto prieš krikščionis ir jų persekiojimo atvejų, ypač Maluloje (Sirija) ir Pešavare (Pakistanas), ir pastoriaus Saeedo Abedini (Iranas) atvejo (2), 2014 m. balandžio 17 d. rezoliuciją „Pakistanas: pastarojo meto persekiojimo atvejai“ (3), 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją „Pakistanas: įstatymai dėl šventvagystės“ (4) ir 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Pakistano, ypač žmogaus teisių gynėjų padėties ir mirties bausmės (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Pakistano, visų pirma į 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl religijos laisvės Pakistane (1), 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl naujausių smurto prieš krikščionis ir jų persekiojimo atvejų, ypač Maluloje (Sirija) ir Pešavare (Pakistanas), ir pastoriaus Saeedo Abedini (Iranas) atvejo (2), 2014 m. balandžio 17 d. rezoliuciją „Pakistanas: pastarojo meto persekiojimo atvejai“ (3), 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją „Pakistanas: įstatymai dėl šventvagystės“ (4) ir 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Pakistano, ypač žmogaus teisių gynėjų padėties ir mirties bausmės (5),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač jo 6, 18 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač jo 6, 18 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai Ruperto Colville‘io pastabas, visų pirma jo 2020 m. rugsėjo 8 d. trumposios spaudos konferencijos pastabas dėl Pakistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai Ruperto Colville‘io pastabas, visų pirma jo 2020 m. rugsėjo 8 d. trumposios spaudos konferencijos pastabas dėl Pakistano,

| — | atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl Pakistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl Pakistano,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. ES ir Pakistano strateginį bendradarbiavimo planą, kuriame nustatytas suderintas abišalio bendradarbiavimo siekiant tokių prioritetų, kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas ir žmogaus teisės, pagrindas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. ES ir Pakistano strateginį bendradarbiavimo planą, kuriame nustatytas suderintas abišalio bendradarbiavimo siekiant tokių prioritetų, kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas ir žmogaus teisės, pagrindas,

| — | atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą ataskaitą „2018–2019 m. ataskaita dėl bendrosios lengvatų sistemos“ (JOIN(2020)0003) ir ypač į atitinkamą Pakistano įvertinimą, susijusį su ES specialia darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamąja priemone (BLS+) (SWD(2020)0022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą ataskaitą „2018–2019 m. ataskaita dėl bendrosios lengvatų sistemos“ (JOIN(2020)0003) ir ypač į atitinkamą Pakistano įvertinimą, susijusį su ES specialia darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamąja priemone (BLS+) (SWD(2020)0022),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. ES gaires dėl mirties bausmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. ES gaires dėl mirties bausmės,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi šiuo metu taikomi prieštaringi Pakistano įstatymai dėl šventvagystės, pagal kuriuos už šventvagiškas kalbas, nukreiptas prieš pranašą Mahometą, baudžiama mirtimi arba įkalinimu iki gyvos galvos, galioja nuo 1986 m.; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu taikomi prieštaringi Pakistano įstatymai dėl šventvagystės, pagal kuriuos už šventvagiškas kalbas, nukreiptas prieš pranašą Mahometą, baudžiama mirtimi arba įkalinimu iki gyvos galvos, galioja nuo 1986 m.;

| B. | kadangi, nors remiantis Pakistano įstatymais dėl šventvagystės iki šiol nebuvo įvykdyta nė viena oficiali egzekucija, jais skatinamas šventvagyste apkaltintų asmenų persekiojimas, smurtas prieš juos ir jų žudymas; kadangi šventvagyste apkaltinti asmenys priversti bijoti dėl savo gyvybės nepriklausomai nuo to, kaip baigiasi teismo procesas; kadangi niekam ne paslaptis, kad Pakistano įstatymais dėl šventvagystės neretai piktnaudžiaujama klastojant kaltinimus, kurie tarnauja kaltintojo asmeniniams interesams; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors remiantis Pakistano įstatymais dėl šventvagystės iki šiol nebuvo įvykdyta nė viena oficiali egzekucija, jais skatinamas šventvagyste apkaltintų asmenų persekiojimas, smurtas prieš juos ir jų žudymas; kadangi šventvagyste apkaltinti asmenys priversti bijoti dėl savo gyvybės nepriklausomai nuo to, kaip baigiasi teismo procesas; kadangi niekam ne paslaptis, kad Pakistano įstatymais dėl šventvagystės neretai piktnaudžiaujama klastojant kaltinimus, kurie tarnauja kaltintojo asmeniniams interesams;

| C. | kadangi Pakistano įstatymai dėl šventvagystės kelia pavojų laisvai religinių mažumų saviraiškai arba atvirai religinei praktikai; kadangi, užuot užtikrinus religinių bendruomenių apsaugą, šiais įstatymais sėjama baimė Pakistano visuomenėje; kadangi bet kokie mėginimai reformuoti šiuos įstatymus ar jų taikymą nuslopinami grasinimais ir nužudymais; kadangi mėginimai diskutuoti šiais klausimais internetinėje ar tradicinėje žiniasklaidoje dažnai pasitinkami grasinimais ir bauginimais – taip pat ir iš valdžios pusės; |
| --- | --- |

C.

kadangi Pakistano įstatymai dėl šventvagystės kelia pavojų laisvai religinių mažumų saviraiškai arba atvirai religinei praktikai; kadangi, užuot užtikrinus religinių bendruomenių apsaugą, šiais įstatymais sėjama baimė Pakistano visuomenėje; kadangi bet kokie mėginimai reformuoti šiuos įstatymus ar jų taikymą nuslopinami grasinimais ir nužudymais; kadangi mėginimai diskutuoti šiais klausimais internetinėje ar tradicinėje žiniasklaidoje dažnai pasitinkami grasinimais ir bauginimais – taip pat ir iš valdžios pusės;

| D. | kadangi šiuo metu kalinamos kelios dešimtys šventvagyste apkaltintų asmenų, įskaitant musulmonus, induistus, krikščionis ir kitus; kadangi ne vieno apkaltinto asmens gyvybę pasiglemžė minios smurtas; kadangi Pakistano teismų sistema patiria didžiulį spaudimą; kadangi teismo procesai dažnai užsitęsia daugybę metų ir skaudžiai žaloja nekaltus Pakistano piliečius ir jų šeimas bei bendruomenes; |
| --- | --- |

D.

kadangi šiuo metu kalinamos kelios dešimtys šventvagyste apkaltintų asmenų, įskaitant musulmonus, induistus, krikščionis ir kitus; kadangi ne vieno apkaltinto asmens gyvybę pasiglemžė minios smurtas; kadangi Pakistano teismų sistema patiria didžiulį spaudimą; kadangi teismo procesai dažnai užsitęsia daugybę metų ir skaudžiai žaloja nekaltus Pakistano piliečius ir jų šeimas bei bendruomenes;

| E. | kadangi per pastaruosius metus Pakistane išaugęs kaltinimų šventvagyste internetinėje ir neinternetinėje aplinkoje mastas kelia susirūpinimą; kadangi daugeliu atveju šių kaltinimų taikiniais tampa žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai, menininkai ir labiausiai marginalizuoti visuomenės nariai; kadangi Pakistane įstatymai dėl šventvagystės vis dažniau naudojami asmeninėms ar politinėms sąskaitoms suvesti, pažeidžiant teises į religijos ar tikėjimo, taip pat nuomonės ir saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

E.

kadangi per pastaruosius metus Pakistane išaugęs kaltinimų šventvagyste internetinėje ir neinternetinėje aplinkoje mastas kelia susirūpinimą; kadangi daugeliu atveju šių kaltinimų taikiniais tampa žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai, menininkai ir labiausiai marginalizuoti visuomenės nariai; kadangi Pakistane įstatymai dėl šventvagystės vis dažniau naudojami asmeninėms ar politinėms sąskaitoms suvesti, pažeidžiant teises į religijos ar tikėjimo, taip pat nuomonės ir saviraiškos laisvę;

| F. | kadangi teismo procesai Pakistane, kurių metu nagrinėjamos šventvagystės bylos, turi daugybę trūkumų; kadangi norint nuteisti asmenį vadovaujamasi žemais įrodymų standartais, o teisminės institucijos dažnai pritaria įtarimams jų kritiškai neįvertinusios; kadangi kaltinamieji neretai iš anksto laikomi kaltais: tai jie turi įrodyti savo nekaltumą, o ne atvirkščiai; |
| --- | --- |

F.

kadangi teismo procesai Pakistane, kurių metu nagrinėjamos šventvagystės bylos, turi daugybę trūkumų; kadangi norint nuteisti asmenį vadovaujamasi žemais įrodymų standartais, o teisminės institucijos dažnai pritaria įtarimams jų kritiškai neįvertinusios; kadangi kaltinamieji neretai iš anksto laikomi kaltais: tai jie turi įrodyti savo nekaltumą, o ne atvirkščiai;

| G. | kadangi minties, sąžinės ir religijos laisvė taikoma ne tik tam tikrą religiją išpažįstantiems asmenims, bet ir ateistams, agnostikams bei netikintiesiems; |
| --- | --- |

G.

kadangi minties, sąžinės ir religijos laisvė taikoma ne tik tam tikrą religiją išpažįstantiems asmenims, bet ir ateistams, agnostikams bei netikintiesiems;

| H. | kadangi Pakistanas yra pasirašęs atitinkamus žmogaus teisių susitarimus, įskaitant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą bei JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, į kuriuos įtrauktos nuostatos dėl teisės į gyvybę, teisės į teisingą bylos nagrinėjimą, lygybę prieš įstatymą ir nediskriminavimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Pakistanas yra pasirašęs atitinkamus žmogaus teisių susitarimus, įskaitant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą bei JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, į kuriuos įtrauktos nuostatos dėl teisės į gyvybę, teisės į teisingą bylos nagrinėjimą, lygybę prieš įstatymą ir nediskriminavimą;

| I. | kadangi teismo procesų atidėliojimas – bendras veiksnys ne vienu atveju, kai asmenys apkaltinami šventvagyste: dažnai įtariama, kad teisėjai naudoja šią taktiką nenorėdami skelbti kaltinamuosius išteisinančių nuosprendžių; kadangi Pakistano baudžiamojo teisingumo sistemos darbuotojams, įskaitant advokatus, policininkus, prokurorus ir teisėjus, neretai užkertamas kelias dirbti savo darbą veiksmingai, nešališkai ir be baimės; kadangi liudytojams ir aukų šeimoms yra tekę slapstytis baiminantis keršto; |
| --- | --- |

I.

kadangi teismo procesų atidėliojimas – bendras veiksnys ne vienu atveju, kai asmenys apkaltinami šventvagyste: dažnai įtariama, kad teisėjai naudoja šią taktiką nenorėdami skelbti kaltinamuosius išteisinančių nuosprendžių; kadangi Pakistano baudžiamojo teisingumo sistemos darbuotojams, įskaitant advokatus, policininkus, prokurorus ir teisėjus, neretai užkertamas kelias dirbti savo darbą veiksmingai, nešališkai ir be baimės; kadangi liudytojams ir aukų šeimoms yra tekę slapstytis baiminantis keršto;

| J. | kadangi 2020 m. padėtis Pakistane toliau blogėjo, nes, valdžiai sistemingai taikant įstatymus dėl šventvagystės ir neapsaugant religinių mažumų nuo nevalstybinių subjektų smurto, smarkiai padaugėjo tikslinio žudymo, šventvagysčių, priverstinio atvertimo ir neapykantos retorikos prieš religines mažumas, įskaitant achmadijos musulmonus, musulmonus šiitus, induistus, krikščionis ir sikhus, atvejų; kadangi 2020 m. neišvengiamos grėsmės, su kuriomis susidūrė religinėms – ypač induizmą ir krikščionybę išpažįstančioms – mažumoms priklausančios moterys ir vaikai, ir toliau apėmė pagrobimus, priverstinį atvertimą į islamą, žaginimą bei priverstines santuokas; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2020 m. padėtis Pakistane toliau blogėjo, nes, valdžiai sistemingai taikant įstatymus dėl šventvagystės ir neapsaugant religinių mažumų nuo nevalstybinių subjektų smurto, smarkiai padaugėjo tikslinio žudymo, šventvagysčių, priverstinio atvertimo ir neapykantos retorikos prieš religines mažumas, įskaitant achmadijos musulmonus, musulmonus šiitus, induistus, krikščionis ir sikhus, atvejų; kadangi 2020 m. neišvengiamos grėsmės, su kuriomis susidūrė religinėms – ypač induizmą ir krikščionybę išpažįstančioms – mažumoms priklausančios moterys ir vaikai, ir toliau apėmė pagrobimus, priverstinį atvertimą į islamą, žaginimą bei priverstines santuokas;

| K. | kadangi 2021 m. kovo 2 d. buvo minimos 10-osios Pakistano mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti nužudymo metinės: prieš nužudymą ministrui buvo grasinama už viešą įstatymų dėl šventvagystės kritiką; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2021 m. kovo 2 d. buvo minimos 10-osios Pakistano mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti nužudymo metinės: prieš nužudymą ministrui buvo grasinama už viešą įstatymų dėl šventvagystės kritiką;

| L. | kadangi 2014 m. mirties bausme buvo nuteista šventvagyste apkaltinta pakistaniečių pora Shagufta Kausar ir Shafqat Emmanuel; kadangi šie kaltinimai buvo pagrįsti įtarimais, kad iš Shaguftos Kausar vardu registruoto telefono numerio buvo išsiųstos pranašą Mahometą įžeidžiančios žinutės, adresuotos asmeniui, apkaltinusiam porą šventvagyste; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2014 m. mirties bausme buvo nuteista šventvagyste apkaltinta pakistaniečių pora Shagufta Kausar ir Shafqat Emmanuel; kadangi šie kaltinimai buvo pagrįsti įtarimais, kad iš Shaguftos Kausar vardu registruoto telefono numerio buvo išsiųstos pranašą Mahometą įžeidžiančios žinutės, adresuotos asmeniui, apkaltinusiam porą šventvagyste;

| M. | kadangi įrodymai, kuriais remiantis buvo nuteista pora, laikytini labai abejotinais; kadangi tai, jog jie neraštingi, paneigia prielaidą, kad jie būtų galėję išsiųsti žinutes; kadangi telefonas, esą naudotas žinutėms išsiųsti, nebuvo paimtas tyrimui atlikti; kadangi, kaip tariama, prieš pat pateikiant kaltinimus pora buvo susipykusi su juos apkaltinusiu asmeniu; kadangi esama priežasčių tikėti, kad pora buvo kankinama; |
| --- | --- |

M.

kadangi įrodymai, kuriais remiantis buvo nuteista pora, laikytini labai abejotinais; kadangi tai, jog jie neraštingi, paneigia prielaidą, kad jie būtų galėję išsiųsti žinutes; kadangi telefonas, esą naudotas žinutėms išsiųsti, nebuvo paimtas tyrimui atlikti; kadangi, kaip tariama, prieš pat pateikiant kaltinimus pora buvo susipykusi su juos apkaltinusiu asmeniu; kadangi esama priežasčių tikėti, kad pora buvo kankinama;

| N. | kadangi laukiant, kol teismas išnagrinės jų apeliaciją dėl paskelbto mirties nuosprendžio, jie buvo laikomi kalėjime; kadangi jų apeliacija turėjo būti nagrinėjama 2020 m. balandžio mėn., praėjus šešeriems metams po nuosprendžio paskelbimo, tačiau nagrinėjimas buvo ne sykį – paskutinį kartą 2021 m. vasario 15 d. – atidėtas; |
| --- | --- |

N.

kadangi laukiant, kol teismas išnagrinės jų apeliaciją dėl paskelbto mirties nuosprendžio, jie buvo laikomi kalėjime; kadangi jų apeliacija turėjo būti nagrinėjama 2020 m. balandžio mėn., praėjus šešeriems metams po nuosprendžio paskelbimo, tačiau nagrinėjimas buvo ne sykį – paskutinį kartą 2021 m. vasario 15 d. – atidėtas;

| O. | kadangi nuo tada, kai pora buvo nuteista, ji buvo atskirta nuo savo keturių vaikų; |
| --- | --- |

O.

kadangi nuo tada, kai pora buvo nuteista, ji buvo atskirta nuo savo keturių vaikų;

| P. | kadangi po 2004 m. įvykusios avarijos Shafqat Emmanuel kenčia dėl stuburo traumos, tačiau deramos medikų pagalbos negauna; kadangi Shagufta Kausar yra izoliuota moterų kalėjime ir dėl savo padėties yra susirgusi depresija; |
| --- | --- |

P.

kadangi po 2004 m. įvykusios avarijos Shafqat Emmanuel kenčia dėl stuburo traumos, tačiau deramos medikų pagalbos negauna; kadangi Shagufta Kausar yra izoliuota moterų kalėjime ir dėl savo padėties yra susirgusi depresija;

| Q. | kadangi Lahoro aukštasis teismas yra ne kartą atidėjęs bylos nagrinėjimą ir kadangi poros advokatas Saiful Malook deda didžiules pastangas siekdamas užtikrinti, kad Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio byla pagaliau būtų išnagrinėta teisme ir kad teismas galiausiai užtikrintų jų teisę į teisingą bei pagrįstą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Lahoro aukštasis teismas yra ne kartą atidėjęs bylos nagrinėjimą ir kadangi poros advokatas Saiful Malook deda didžiules pastangas siekdamas užtikrinti, kad Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio byla pagaliau būtų išnagrinėta teisme ir kad teismas galiausiai užtikrintų jų teisę į teisingą bei pagrįstą bylos nagrinėjimą;

| R. | kadangi, Pakistano Socialinio teisingumo centro duomenimis, nuo 1978 m. iki 2021 m. vasario mėn. vadovaujantis įstatymais dėl šventvagystės buvo apkaltinti mažiausiai 1 855 asmenys, o daugiausia asmenų apkaltinta 2020 m.; |
| --- | --- |

R.

kadangi, Pakistano Socialinio teisingumo centro duomenimis, nuo 1978 m. iki 2021 m. vasario mėn. vadovaujantis įstatymais dėl šventvagystės buvo apkaltinti mažiausiai 1 855 asmenys, o daugiausia asmenų apkaltinta 2020 m.;

| S. | kadangi 2017 m. balandžio mėn. įniršusi minia susidorojo su musulmonu studentu Mashalu Khanu pasirodžius įtarimams dėl šventvagiško turinio paskelbimo internete, nors nebuvo rasta jokių šio paskelbimo įrodymų; kadangi Junaid Hafeez, Multane veikiančio Bahauddino Zakariya‘os universiteto dėstytojas, 2013 m. kovo mėn. buvo suimtas už esą šventvagiškas pastabas, penkerius savo teismo proceso metus buvo kalinamas vienutėje, pripažintas kaltu už šventvagystę, o 2019 m. gruodžio mėn. Pakistano teismai jam paskelbė mirties nuosprendį; kadangi JT žmogaus teisių ekspertai pasmerkė šį nuosprendį, pavadinę jį „teisingumo farsu“, pažeidžiančiu tarptautinės teisės nuostatas; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2017 m. balandžio mėn. įniršusi minia susidorojo su musulmonu studentu Mashalu Khanu pasirodžius įtarimams dėl šventvagiško turinio paskelbimo internete, nors nebuvo rasta jokių šio paskelbimo įrodymų; kadangi Junaid Hafeez, Multane veikiančio Bahauddino Zakariya‘os universiteto dėstytojas, 2013 m. kovo mėn. buvo suimtas už esą šventvagiškas pastabas, penkerius savo teismo proceso metus buvo kalinamas vienutėje, pripažintas kaltu už šventvagystę, o 2019 m. gruodžio mėn. Pakistano teismai jam paskelbė mirties nuosprendį; kadangi JT žmogaus teisių ekspertai pasmerkė šį nuosprendį, pavadinę jį „teisingumo farsu“, pažeidžiančiu tarptautinės teisės nuostatas;

| T. | kadangi internetinėje ir neinternetinėje aplinkoje daugėja išpuolių prieš žurnalistus ir pilietinės visuomenės organizacijas, ypač prieš moteris ir labiausiai marginalizuotas visuomenės grupes, įskaitant religinių mažumų narius, labiau skurstančius žmones ir neįgaliuosius; kadangi tokie išpuoliai dažnai apima melagingus kaltinimus šventvagyste, kurių tąsa gali būti fiziniai išpuoliai, nužudymai, savavališki suėmimai ir sulaikymas; |
| --- | --- |

T.

kadangi internetinėje ir neinternetinėje aplinkoje daugėja išpuolių prieš žurnalistus ir pilietinės visuomenės organizacijas, ypač prieš moteris ir labiausiai marginalizuotas visuomenės grupes, įskaitant religinių mažumų narius, labiau skurstančius žmones ir neįgaliuosius; kadangi tokie išpuoliai dažnai apima melagingus kaltinimus šventvagyste, kurių tąsa gali būti fiziniai išpuoliai, nužudymai, savavališki suėmimai ir sulaikymas;

| U. | kadangi Pakistanas nuo 2014 m. naudojosi prekybos lengvatomis pagal BLS+ programą; kadangi šio vienašalio prekybos susitarimo ekonominė nauda šaliai yra didelė; kadangi BLS+ statusas susijęs su prievole ratifikuoti ir įgyvendinti 27 tarptautines konvencijas, įskaitant įsipareigojimus užtikrinti žmogaus teises ir religijos laisvę; |
| --- | --- |

U.

kadangi Pakistanas nuo 2014 m. naudojosi prekybos lengvatomis pagal BLS+ programą; kadangi šio vienašalio prekybos susitarimo ekonominė nauda šaliai yra didelė; kadangi BLS+ statusas susijęs su prievole ratifikuoti ir įgyvendinti 27 tarptautines konvencijas, įskaitant įsipareigojimus užtikrinti žmogaus teises ir religijos laisvę;

| V. | kadangi Komisija, 2020 m. vasario 10 d. atlikusi naujausią BLS+ vertinimą dėl Pakistano, pareiškė esanti susirūpinusi dėl įvairių žmogaus teisių paisymo padėties aspektų šalyje, ypač dėl pažangos siaurinant mirties bausmės taikymo sritį ir jos įgyvendinimo trūkumo; |
| --- | --- |

V.

kadangi Komisija, 2020 m. vasario 10 d. atlikusi naujausią BLS+ vertinimą dėl Pakistano, pareiškė esanti susirūpinusi dėl įvairių žmogaus teisių paisymo padėties aspektų šalyje, ypač dėl pažangos siaurinant mirties bausmės taikymo sritį ir jos įgyvendinimo trūkumo;

| W. | kadangi Pakistane toliau taikomas įstatymas dėl šventvagystės lemia visuotinį religijos laisvės ir su religija ir įsitikinimais susijusios žodžio laisvės ribojimų plitimą; kadangi 2019 m. kovo mėn. JT specialusis pranešėjas religijos ar tikėjimo laisvės klausimais Asia Bibi bylą nurodė kaip vieną iš kovos su šventvagystėmis ir apostaze teisės aktų atgimimo pavyzdžių ir teigė, kad viešosios tvarkos įstatymai taikomi siekiant apriboti nuomonės, kurią religinės bendruomenės laiko įžeidžiančia, reiškimą; |
| --- | --- |

W.

kadangi Pakistane toliau taikomas įstatymas dėl šventvagystės lemia visuotinį religijos laisvės ir su religija ir įsitikinimais susijusios žodžio laisvės ribojimų plitimą; kadangi 2019 m. kovo mėn. JT specialusis pranešėjas religijos ar tikėjimo laisvės klausimais Asia Bibi bylą nurodė kaip vieną iš kovos su šventvagystėmis ir apostaze teisės aktų atgimimo pavyzdžių ir teigė, kad viešosios tvarkos įstatymai taikomi siekiant apriboti nuomonės, kurią religinės bendruomenės laiko įžeidžiančia, reiškimą;

| X. | kadangi nuo tada, kai Prancūzijos valdžios institucijos, gindamos žodžio laisvę, ėmėsi veiksmų reaguodamos į teroristinį išpuolį prieš Prancūzijos mokyklos mokytoją, padaugėjo radikalių pakistaniečių grupių vykdomų nuolatinių ir klaidinančių išpuolių prieš Prancūzijos valdžios institucijas ir pastarųjų Pakistano vyriausybės pareiškimų dėl šventvagystės, dėl to Prancūzijos valdžios institucijos 2021 m. balandžio 15 d. rekomendavo savo piliečiams laikinai išvykti iš Pakistano; kadangi 2021 m. balandžio 20 d. valdančiosios partijos narys pateikė rezoliuciją Pakistano Nacionalinėje Asamblėjoje, kuria reikalaujama pradėti diskusijas dėl Prancūzijos ambasadoriaus išsiuntimo iš šalies; |
| --- | --- |

X.

kadangi nuo tada, kai Prancūzijos valdžios institucijos, gindamos žodžio laisvę, ėmėsi veiksmų reaguodamos į teroristinį išpuolį prieš Prancūzijos mokyklos mokytoją, padaugėjo radikalių pakistaniečių grupių vykdomų nuolatinių ir klaidinančių išpuolių prieš Prancūzijos valdžios institucijas ir pastarųjų Pakistano vyriausybės pareiškimų dėl šventvagystės, dėl to Prancūzijos valdžios institucijos 2021 m. balandžio 15 d. rekomendavo savo piliečiams laikinai išvykti iš Pakistano; kadangi 2021 m. balandžio 20 d. valdančiosios partijos narys pateikė rezoliuciją Pakistano Nacionalinėje Asamblėjoje, kuria reikalaujama pradėti diskusijas dėl Prancūzijos ambasadoriaus išsiuntimo iš šalies;

| 1. | pareiškia esantis susirūpinęs dėl Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio sveikatos ir gerovės ir primygtinai ragina Pakistano valdžios institucijas nedelsiant užtikrinti deramą medicininę priežiūrą; ragina Pakistano valdžios institucijas nedelsiant ir nekeliant sąlygų paleisti Shafqatą Emmanuelį ir Shaguftą Kausar ir panaikinti jiems skirtą mirties bausmę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja, kad Shaguftos Kausar ir Shafqato Emmanuelio apeliacinio skundo nagrinėjimas vis atidėliojamas; ragina Lahorės Aukštąjį Teismą kuo greičiau priimti sprendimą ir pateikti pagrįstą bet kokio tolesnio skundo nagrinėjimo atidėjimo paaiškinimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad Shafqat Emmanuel dėl savo sveikatos būklės sunkumo yra laikomas kalėjimo ligoninėje ir buvo du kartus gydytas už Feisalabado kalėjimo ribų; apgailestauja dėl to, kad pora buvo kalinama septynerius metus, izoliuota vienas nuo kito ir savo šeimų; todėl ragina Pakistano vyriausybę užtikrinti deramas ir žmogiškas sąlygas savo kalėjimuose; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra susirūpinęs dėl nuolatinio piktnaudžiavimo įstatymais dėl šventvagystės Pakistane, – tai dar labiau pagilina esamus religinius skirtumus ir taip skatina religinės netolerancijos, smurto ir diskriminacijos atmosferą; pabrėžia, kad Pakistano įstatymai dėl šventvagystės yra nesuderinami su tarptautinėmis žmogaus teisių teisės aktais ir vis dažniau taikomi prieš pažeidžiamoms mažumų grupėms priklausančius asmenis šalyje, įskaitant šiitus, achmadijos musulmonus, induistus ir krikščionis; todėl ragina Pakistano vyriausybę peržiūrėti ir galutinai panaikinti šiuos įstatymus ir jų taikymą; ragina visose vadinamosiose šventvagystės bylose apsaugoti teisėjus, gynėjų tarybas ir gynybos liudytojus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Pakistaną anuliuoti nacionalinio baudžiamojo kodekso 298-B sekciją ir C sekciją ir visoje šalyje paisyti teisių į minties laisvę, sąžinės, religijos ir žodžio laisvę ir jas užtikrinti, faktiškai uždraudžiant taikyti šventvagystės įstatymus; taip pat ragina Pakistano vyriausybę atlikti 1997 m. Kovos su terorizmu įstatymo pataisas, taip siekiant užtikrinti, jog kovos su terorizmu teismuose nebūtų nagrinėjamos šventvagystės bylos, ir sudaryti galimybes laidavimui tariamos šventvagystės bylose; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad religijos ar įsitikinimų laisvė, žodžio ir saviraiškos laisvė ir mažumų teisės yra žmogaus teisės, įtvirtintos Pakistano Konstitucijoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Pakistano vyriausybę nedviprasmiškai pasmerkti smurto prieš religines mažumas ir jų diskriminacijos kurstymą šalyje; ragina Pakistano vyriausybę nustatyti tiriamojo, persekiojamojo ir teisminio lygmens veiksmingas procedūrines ir institucines garantijas, taip siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui šventvagystės įstatymais, kol šie nepanaikinti; smerkia nuolatinę religinių mažumų, įskaitant krikščionis, achmadijos musulmonus, šiitus ir induistus, Pakistane diskriminaciją ir smurtą prieš jas; primena 2014 m. minios išpuolį prieš achmadijos musulmonų bendruomenę Gudžranvaloje po kaltinimų šventvagyste prieš šios bendruomenės narį Aqibą Saleemą, kurį teismas išteisino, dėl šio išpuolio žuvo trys šiai bendruomenei priklausantys žmonės, įskaitant du vaikus; pažymi, kad buvo nustatytas reikalavimas, pagal kurį kaltinimų, prieš įregistruojant bylą, negali tirti žemesnio nei policijos vyresnysis inspektorius laipsnio policijos pareigūnas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra susirūpinęs dėl to, kad įstatymais dėl šventvagystės Pakistane dažnai piktnaudžiaujama siekiant pateikti klaidingus kaltinimus dėl įvairių paskatų, be kita ko, sprendžiant asmeninius ginčus ar siekiant ekonominės naudos; todėl ragina Pakistano vyriausybę deramai į tai atsižvelgti ir atitinkamai panaikinti įstatymus dėl šventvagystės; griežtai nepritaria Pakistano valstybės sekretoriaus parlamentiniais klausimais Ali Khano pareiškimui, kuriame raginama nukirsti galvą šventvagystę įvykdžiusiems asmenims; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina visus ES ir Europos diplomatus padaryti viską, ką tik jie gali, kad apsaugotų Shaguftą Kausar ir Shafqatą Emmanuelį ir juos paremtų, be kita ko, lankydamiesi teismuose, prašydami leisti apsilankyti kalėjime ir nuolat ir ryžtingai kreipdamiesi į valdžios institucijas, dalyvaujančias šioje byloje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas skubiųjų vizų išdavimui ir pasiūlyti tarptautinę apsaugą Shaguftai Kausar, Shafqatui Emmanueliui, jų teisininkui Saifului Malookui ir kitiems asmenims, kurie kaltinami dėl to, kad taikiai naudojosi savo teisėmis, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, jei visiems jiems prireiktų išvykti iš Pakistano; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra itin susirūpinęs dėl vis dažnėjančių prieš žurnalistus, akademinio pasaulio atstovus ir pilietinės visuomenės organizacijas rengiamų internetinių išpuolių ir išpuolių realiame gyvenimą, ypač tuos, kurie rengiami prieš moteris ir mažumas; primygtinai ragina Pakistano vyriausybę nedelsiant imtis veiksmų ir užtikrinti žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų ir religinių organizacijų saugumą ir skubiai atlikti faktinius tyrimus, siekiant apsaugoti teisinės valstybės principą ir kaltuosius patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), atsižvelgiant į dabartinius įvykius, nedelsiant peržiūrėti Pakistano tinkamumą naudotis BLS+ statusu ir nustatyti, ar pakanka priežasčių pradėti procedūrą, kuria laikinai sustabdomas naudojimasis šiuo statusu ir jo teikiamais privalumais, taip pat apie tai kuo skubiau informuoti Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina EIVT ir Komisiją panaudoti visas turimas priemones, įskaitant nurodytas ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gairėse, siekiant padėti religinėms bendruomenėms, ir griežtai paraginti Pakistano vyriausybę labiau stengtis apsaugoti religines mažumas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina EIVT ir valstybes nares toliau teikti paramą Pakistanui vykdant teisminę reformą ir stiprinant gebėjimus, taip siekiant užtikrinti, kad žemesnieji teismai galėtų skubiai surengti procesus sulaikytiesiems ir nutraukti šventvagystės bylas, kuriose nėra pakankamai patikimų įrodymų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina Pakistane vykstančius religijų dialogus ir primygtinai ragina EIVT ir ES delegaciją toliau remti Pakistano nacionalinę tarpkonfesinės harmonijos taikos tarybą šiai organizuojant reguliarias iniciatyvas, kuriose dalyvauja religiniai lyderiai, įskaitant religinių mažumų lyderius, ir kurias remia religinės organizacijos, pilietinės visuomenės organizacijos, žmogaus teisių ir teisės specialistai ir akademinės bendruomenės atstovai; taip pat ragina ES delegaciją ir valstybių narių atstovybes toliau remti NVO Pakistane, kurios dalyvauja stebint žmogaus teises ir teikiant paramą nuo smurto religijos ir lyties pagrindu nukentėjusiems asmenims; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina Pakistaną intensyviau bendradarbiauti su tarptautiniais žmogaus teisių subjektais, įskaitant JT Žmogaus teisių komisiją, taip siekiant įgyvendinti visas atitinkamas rekomendacijas ir pagerinti stebėjimą ir pranešimų apie pažangą siekiant tarptautinių standartų teikimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad smurtinės demonstracijos ir išpuoliai prieš Prancūziją yra nepriimtini; yra labai susirūpinęs dėl Pakistane vyraujančio nusistatymo prieš Prancūziją, dėl kurio Prancūzijos piliečiai ir bendrovės buvo priversti laikinai išvykti iš šalies; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina Pakistano Aukščiausiojo Teismo neseniai priimtą sprendimą uždrausti vykdyti mirties bausmę kaliniams, turintiems psichinės sveikatos sutrikimų; pakartoja, kad Europos Sąjunga visais atvejais ir be išimties griežtai smerkia mirties bausmę; ragina visame pasaulyje panaikinti mirties bausmę; ragina Pakistano valdžios institucijas visiems asmenims, kurie laukia mirties bausmės, skirtą mirties bausmę pakeisti kita bausme, taip siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma jų teisės į teisingą bylos nagrinėjimą, – ši teisė yra pripažinta tarptautiniu mastu ir užtikrinta Konstitucijoje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Pakistano vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 147.

(2)  OL C 181, 2016 5 19, p. 82.

(3)  OL C 443, 2017 12 22, p. 75

(4)  OL C 289, 2016 8 9, p. 40.

(5)  OL C 331, 2018 9 18, p. 109.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/82

---

P9_TA(2021)0159

Rusija, Aleksejaus Navalno atvejis, kariuomenės telkimas prie Ukrainos sienos ir Rusijos išpuolis Čekijoje

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos, Aleksejaus Navalno atvejo, kariuomenės telkimo prie Ukrainos sienos ir Rusijos išpuolių Čekijoje (2021/2642(RSP))

(2021/C 506/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos ir Ukrainos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos ir Ukrainos,

| — | atsižvelgdamas į JT Chartiją, JT jūrų teisės konvenciją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Europos Tarybos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Chartiją, JT jūrų teisės konvenciją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Europos Tarybos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 12 d. Minske priimtą ir pasirašytą Minsko susitarimų įgyvendinimo priemonių paketą, kuris buvo visas patvirtintas 2015 m. vasario 17 d. JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2202(2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 12 d. Minske priimtą ir pasirašytą Minsko susitarimų įgyvendinimo priemonių paketą, kuris buvo visas patvirtintas 2015 m. vasario 17 d. JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2202(2015),

| — | atsižvelgdamas į G 7 užsienio reikalų ministrų 2021 m. kovo 18 d. pareiškimą dėl Ukrainos ir į 2021 m. balandžio 12 d. jų bendrą pareiškimą su Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu užsienio reikalams ir saugumo politikai ta pačia tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į G 7 užsienio reikalų ministrų 2021 m. kovo 18 d. pareiškimą dėl Ukrainos ir į 2021 m. balandžio 12 d. jų bendrą pareiškimą su Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu užsienio reikalams ir saugumo politikai ta pačia tema,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Prancūzijos prezidento, Ukrainos prezidento ir Vokietijos kanclerės susitikimą Rusijos kariuomenės telkimo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Prancūzijos prezidento, Ukrainos prezidento ir Vokietijos kanclerės susitikimą Rusijos kariuomenės telkimo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2021 m. balandžio 18 d. pareiškimą ES vardu dėl Aleksejaus Navalno sveikatos būklės blogėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2021 m. balandžio 18 d. pareiškimą ES vardu dėl Aleksejaus Navalno sveikatos būklės blogėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 27 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 68/262 „Ukrainos teritorinis vientisumas“, 2016 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 71/205, 2017 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją Nr. 72/190, 2018 m. gruodžio 22 d. rezoliuciją 73/263, 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją 74/168 ir 2020 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją 75/192 „Žmogaus teisių padėtis Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste Ukrainoje“, taip pat į 2019 m. gruodžio 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 74/17 ir 2020 m. gruodžio 7 d. rezoliuciją Nr. 75/29 „Militarizacijos problema Autonominėje Krymo Respublikoje, Sevastopolio mieste Ukrainoje, taip pat Juodosios jūros ir Azovo jūros dalyse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 27 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 68/262 „Ukrainos teritorinis vientisumas“, 2016 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 71/205, 2017 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją Nr. 72/190, 2018 m. gruodžio 22 d. rezoliuciją 73/263, 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją 74/168 ir 2020 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją 75/192 „Žmogaus teisių padėtis Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste Ukrainoje“, taip pat į 2019 m. gruodžio 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 74/17 ir 2020 m. gruodžio 7 d. rezoliuciją Nr. 75/29 „Militarizacijos problema Autonominėje Krymo Respublikoje, Sevastopolio mieste Ukrainoje, taip pat Juodosios jūros ir Azovo jūros dalyse“,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. kovo 17 d. Tarybos sprendimą 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. kovo 17 d. Tarybos sprendimą 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą, ypač į jo II antraštinę dalį dėl politinio dialogo ir konvergencijos užsienio reikalų ir saugumo srityje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą, ypač į jo II antraštinę dalį dėl politinio dialogo ir konvergencijos užsienio reikalų ir saugumo srityje (2),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 5 d. Budapešto memorandumą dėl saugumo garantijų dėl Baltarusijos, Kazachstano ir Ukrainos prisijungimo prie Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 5 d. Budapešto memorandumą dėl saugumo garantijų dėl Baltarusijos, Kazachstano ir Ukrainos prisijungimo prie Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo,

| — | atsižvelgdamas į Ukrainos 2021 m. kovo 29 d. pasiūlymą grįžti prie visiško karo veiksmų nutraukimo Rytų Ukrainoje ir į Bendrojo veiksmų plano dėl Minsko susitarimų įgyvendinimo projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ukrainos 2021 m. kovo 29 d. pasiūlymą grįžti prie visiško karo veiksmų nutraukimo Rytų Ukrainoje ir į Bendrojo veiksmų plano dėl Minsko susitarimų įgyvendinimo projektą,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo spaudai 2021 m. balandžio 19 d. pareiškimą dėl Čekijos diplomatų išsiuntimo iš šalies ir į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2021 m. balandžio 21 d. pareiškimą ES vardu dėl solidarumo su Čekija dėl nusikalstamos veiklos jos teritorijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo spaudai 2021 m. balandžio 19 d. pareiškimą dėl Čekijos diplomatų išsiuntimo iš šalies ir į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2021 m. balandžio 21 d. pareiškimą ES vardu dėl solidarumo su Čekija dėl nusikalstamos veiklos jos teritorijoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi pastarosiomis savaitėmis Rusijos Federacija labai padidino savo karines pajėgas prie rytinių ir šiaurinių sienų su Ukraina ir okupuotame Kryme, taigi bendros sutelktos pajėgos – tai daugiau kaip 100 000 karių, tankai, artilerija, šarvuotos transporto priemonės ir kita sunkioji įranga; kadangi pastaruoju metu dislokuotos pajėgos sudaro didžiausią Rusijos karinių pajėgų koncentraciją nuo 2014 m. ir jų mastas bei smogiamasis pajėgumas rodo agresyvius ketinimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi pastarosiomis savaitėmis Rusijos Federacija labai padidino savo karines pajėgas prie rytinių ir šiaurinių sienų su Ukraina ir okupuotame Kryme, taigi bendros sutelktos pajėgos – tai daugiau kaip 100 000 karių, tankai, artilerija, šarvuotos transporto priemonės ir kita sunkioji įranga; kadangi pastaruoju metu dislokuotos pajėgos sudaro didžiausią Rusijos karinių pajėgų koncentraciją nuo 2014 m. ir jų mastas bei smogiamasis pajėgumas rodo agresyvius ketinimus;

| B. | kadangi Rusijos Federacija paskelbė, kad nuo 2021 m. spalio 31 d. karo laivams ir kitų šalių prekybos laivams sustabdoma taikaus plaukimo teisė Juodosios jūros dalyje Kerčės sąsiaurio kryptimi, pažeidžiant JT jūrų teisės konvencijoje, kurios šalis yra Rusija, garantuojamą laivybos laisvę; kadangi atitinkamos teritorijos yra Ukrainos teritorinėje jūroje, besiribojančioje su laikinai okupuota Krymo Autonominės Respublikos teritorija ir Sevastopolio miestu; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rusijos Federacija paskelbė, kad nuo 2021 m. spalio 31 d. karo laivams ir kitų šalių prekybos laivams sustabdoma taikaus plaukimo teisė Juodosios jūros dalyje Kerčės sąsiaurio kryptimi, pažeidžiant JT jūrų teisės konvencijoje, kurios šalis yra Rusija, garantuojamą laivybos laisvę; kadangi atitinkamos teritorijos yra Ukrainos teritorinėje jūroje, besiribojančioje su laikinai okupuota Krymo Autonominės Respublikos teritorija ir Sevastopolio miestu;

| C. | kadangi praėjo šešeri metai nuo Minsko susitarimų priėmimo ir septyneri metai nuo Rusijos Federacijos įvykdytos neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos ir karo Ukrainoje pradžios; |
| --- | --- |

C.

kadangi praėjo šešeri metai nuo Minsko susitarimų priėmimo ir septyneri metai nuo Rusijos Federacijos įvykdytos neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos ir karo Ukrainoje pradžios;

| D. | kadangi, remiantis Ukrainos šaltiniais, apie 3 000 Rusijos Federacijos karininkų ir karinių instruktorių tarnauja dviejų vadinamųjų „liaudies respublikų“ ginkluotosiose pajėgose; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis Ukrainos šaltiniais, apie 3 000 Rusijos Federacijos karininkų ir karinių instruktorių tarnauja dviejų vadinamųjų „liaudies respublikų“ ginkluotosiose pajėgose;

| E. | kadangi Rusijos Federacija, pasitelkdama savo įgaliotąsias pajėgas vadinamosiose Donecko ir Luhansko liaudies respublikose, nuo 2014 m. vykdo destabilizavimą Rytų Ukrainoje; kadangi dėl konflikto žuvo daugiau kaip 14 000 žmonių ir beveik du milijonai žmonių tapo šalies viduje perkeltais asmenimis; |
| --- | --- |

E.

kadangi Rusijos Federacija, pasitelkdama savo įgaliotąsias pajėgas vadinamosiose Donecko ir Luhansko liaudies respublikose, nuo 2014 m. vykdo destabilizavimą Rytų Ukrainoje; kadangi dėl konflikto žuvo daugiau kaip 14 000 žmonių ir beveik du milijonai žmonių tapo šalies viduje perkeltais asmenimis;

| F. | kadangi Ukraina paprašė taikyti 2011 m. Vienos dokumento dėl pasitikėjimo ir saugumo stiprinimo priemonių III skyriaus 16.3 punktą, prašydama paaiškinti Rusijos Federacijos vykdomus neįprastus karinius veiksmus netoli Ukrainos sienos ir okupuotame Kryme; kadangi 2011 m. visos 57 Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) narės priėmė Vienos dokumentą, kuris yra ilgalaikis bendradarbiavimo ir karinio skaidrumo šaltinis; kadangi Rusijos Federacija nusprendė nedalyvauti tame susitikime; |
| --- | --- |

F.

kadangi Ukraina paprašė taikyti 2011 m. Vienos dokumento dėl pasitikėjimo ir saugumo stiprinimo priemonių III skyriaus 16.3 punktą, prašydama paaiškinti Rusijos Federacijos vykdomus neįprastus karinius veiksmus netoli Ukrainos sienos ir okupuotame Kryme; kadangi 2011 m. visos 57 Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) narės priėmė Vienos dokumentą, kuris yra ilgalaikis bendradarbiavimo ir karinio skaidrumo šaltinis; kadangi Rusijos Federacija nusprendė nedalyvauti tame susitikime;

| G. | kadangi ESBO dalyvaujančios valstybės turi teikti viena kitai informaciją apie, be kita ko, dislokavimo planus, iš anksto viena kitai pranešti apie svarbią karinę veiklą, pavyzdžiui, pratybas, ir konsultuotis bei bendradarbiauti tarpusavyje neįprastos karinės veiklos ar didėjančios įtampos atveju; |
| --- | --- |

G.

kadangi ESBO dalyvaujančios valstybės turi teikti viena kitai informaciją apie, be kita ko, dislokavimo planus, iš anksto viena kitai pranešti apie svarbią karinę veiklą, pavyzdžiui, pratybas, ir konsultuotis bei bendradarbiauti tarpusavyje neįprastos karinės veiklos ar didėjančios įtampos atveju;

| H. | kadangi Rusijos gynybos ministerija 2021 m. balandžio 23 d., penktadienį, pareiškė, kad dislokuotos pajėgos sugrįš į savo nuolatines bazes iki 2021 m. gegužės 1 d.; |
| --- | --- |

H.

kadangi Rusijos gynybos ministerija 2021 m. balandžio 23 d., penktadienį, pareiškė, kad dislokuotos pajėgos sugrįš į savo nuolatines bazes iki 2021 m. gegužės 1 d.;

| I. | kadangi teisė į minties ir žodžio laisvę, teisė jungtis į asociacijas ir teisė rinktis į taikius susirinkimus yra įtvirtintos Rusijos Federacijos Konstitucijoje; kadangi žmogaus teisių ir teisinės valstybės padėtis Rusijoje ir toliau blogėja, o valdžios institucijos šias teises ir laisves nuolat pažeidžia; kadangi Rusijos Federacija yra pasirašiusi Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir EŽTK ir yra Europos Tarybos narė; |
| --- | --- |

I.

kadangi teisė į minties ir žodžio laisvę, teisė jungtis į asociacijas ir teisė rinktis į taikius susirinkimus yra įtvirtintos Rusijos Federacijos Konstitucijoje; kadangi žmogaus teisių ir teisinės valstybės padėtis Rusijoje ir toliau blogėja, o valdžios institucijos šias teises ir laisves nuolat pažeidžia; kadangi Rusijos Federacija yra pasirašiusi Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir EŽTK ir yra Europos Tarybos narė;

| J. | kadangi 2021 m. balandžio 9 d. Rusijos valdžios institucijos trumpam sulaikė ir apklausė Romaną Aniną, vieną iš Rusijos tiriamosios žurnalistikos lyderių, susijusių su Informavimo apie organizuotą nusikalstamumą ir korupciją projektu (OCCRP), bei konfiskavo jo telefonus ir dokumentus; kadangi šie veiksmai taip pat sukėlė pavojų jo kolegoms OCCRP žurnalistams, dirbantiems skaidrumo ir korupcijos klausimais, nes Federalinė saugumo tarnyba (FSB) dabar turi visapusišką prieigą prie atitinkamos informacijos; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2021 m. balandžio 9 d. Rusijos valdžios institucijos trumpam sulaikė ir apklausė Romaną Aniną, vieną iš Rusijos tiriamosios žurnalistikos lyderių, susijusių su Informavimo apie organizuotą nusikalstamumą ir korupciją projektu (OCCRP), bei konfiskavo jo telefonus ir dokumentus; kadangi šie veiksmai taip pat sukėlė pavojų jo kolegoms OCCRP žurnalistams, dirbantiems skaidrumo ir korupcijos klausimais, nes Federalinė saugumo tarnyba (FSB) dabar turi visapusišką prieigą prie atitinkamos informacijos;

| K. | kadangi žinomiausias Rusijos kovos su korupcija aktyvistas ir opozicijos politikas Aleksejus Navalnas buvo sulaikytas 2021 m. sausio 17 d. ir vasario 2 d. buvo nuteistas 3,5 metų laisvės atėmimo bausme už tariamą probacijos pažeidimą, kai jis Vokietijoje sveiko po pasikėsinimo jį nužudyti apnuodijant draudžiama karine chemine medžiaga, kurį Rusijos saugumo tarnybų agentai įvykdė Rusijos Federacijos teritorijoje; kadangi 2021 m. kovo 12 d. Aleksejus Navalnas buvo perkeltas į Pokrove esančią įkalinimo įstaigą, kur jis buvo ne kartą kankinamas ir su juo buvo nežmoniškai elgiamasi ir čia jis daugiau nei prieš tris savaites pradėjo bado streiką; |
| --- | --- |

K.

kadangi žinomiausias Rusijos kovos su korupcija aktyvistas ir opozicijos politikas Aleksejus Navalnas buvo sulaikytas 2021 m. sausio 17 d. ir vasario 2 d. buvo nuteistas 3,5 metų laisvės atėmimo bausme už tariamą probacijos pažeidimą, kai jis Vokietijoje sveiko po pasikėsinimo jį nužudyti apnuodijant draudžiama karine chemine medžiaga, kurį Rusijos saugumo tarnybų agentai įvykdė Rusijos Federacijos teritorijoje; kadangi 2021 m. kovo 12 d. Aleksejus Navalnas buvo perkeltas į Pokrove esančią įkalinimo įstaigą, kur jis buvo ne kartą kankinamas ir su juo buvo nežmoniškai elgiamasi ir čia jis daugiau nei prieš tris savaites pradėjo bado streiką;

| L. | kadangi šie pastarųjų savaičių įvykiai patvirtino didžiausius šeimos, draugų ir rėmėjų bei tarptautinės bendruomenės nuogąstavimus dėl jo asmeninio saugumo ir gyvybės ir dėl to jis buvo perkeltas į netoli Maskvos esančią kalėjimo ligoninę, kur jo gyvybei ir toliau gresia pavojus; |
| --- | --- |

L.

kadangi šie pastarųjų savaičių įvykiai patvirtino didžiausius šeimos, draugų ir rėmėjų bei tarptautinės bendruomenės nuogąstavimus dėl jo asmeninio saugumo ir gyvybės ir dėl to jis buvo perkeltas į netoli Maskvos esančią kalėjimo ligoninę, kur jo gyvybei ir toliau gresia pavojus;

| M. | kadangi 2021 m. vasario 16 d. Europos Žmogaus Teisių Teismas, vadovaudamasis Teismo reglamento 39 straipsniu, nusprendė nurodyti Rusijos Vyriausybei paleisti Aleksejų Navalną; kadangi ši priemonė turėtų būti taikoma nedelsiant; kadangi Teismas atsižvelgė į Aleksejaus Navalno gyvybei kylančios rizikos pobūdį ir mastą, kuriais prima facie remiamasi taikant laikinąją priemonę ir kurie vertinami atsižvelgiant į bendras dabartinio Aleksejaus Navalno kalinimo aplinkybes; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2021 m. vasario 16 d. Europos Žmogaus Teisių Teismas, vadovaudamasis Teismo reglamento 39 straipsniu, nusprendė nurodyti Rusijos Vyriausybei paleisti Aleksejų Navalną; kadangi ši priemonė turėtų būti taikoma nedelsiant; kadangi Teismas atsižvelgė į Aleksejaus Navalno gyvybei kylančios rizikos pobūdį ir mastą, kuriais prima facie remiamasi taikant laikinąją priemonę ir kurie vertinami atsižvelgiant į bendras dabartinio Aleksejaus Navalno kalinimo aplinkybes;

| N. | kadangi 2021 m. balandžio 23 d. Aleksejus Navalnas paskelbė, kad, remdamasis kalėjime nedirbančių gydytojų rekomendacija, jis palaipsniui sustabdys 2021 m. kovo 31 d. pradėtą bado streiką; kadangi Aleksejui Navalnui pateiktoje gydytojų rekomendacijoje buvo nurodyta, kad bado streiko tęsimas keltų grėsmę jo gyvybei; kadangi, net jei A. Navalnas dabar gauna būtiną priežiūrą, nėra jokios garantijos, kad jis nepatirs tolesnio nežmoniško ar gyvybei pavojingo elgesio su juo, ar kad nebus kėsinamasi į jo gyvybę; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2021 m. balandžio 23 d. Aleksejus Navalnas paskelbė, kad, remdamasis kalėjime nedirbančių gydytojų rekomendacija, jis palaipsniui sustabdys 2021 m. kovo 31 d. pradėtą bado streiką; kadangi Aleksejui Navalnui pateiktoje gydytojų rekomendacijoje buvo nurodyta, kad bado streiko tęsimas keltų grėsmę jo gyvybei; kadangi, net jei A. Navalnas dabar gauna būtiną priežiūrą, nėra jokios garantijos, kad jis nepatirs tolesnio nežmoniško ar gyvybei pavojingo elgesio su juo, ar kad nebus kėsinamasi į jo gyvybę;

| O. | kadangi 2020 m. pagal organizacijos „Transparency International“ korupcijos suvokimo indeksą Rusija užėmė 129-ą vietą iš 180 šalių ir užėmė žemiausią vietą Europoje; kadangi kleptokratinius oligarchų, saugumo pareigūnų ir su Kremliumi susijusių pareigūnų ryšius iš dalies atskleidė kovos su korupcija aktyvistai, pvz., velionis Sergejus Magnitskis ir Aleksejaus Navalno vadovaujamas Kovos su korupcija fondas (FBK), įtraukdami aukščiausius valdžios sluoksnius, įskaitant Vladimirą Putiną, tirdami nepaaiškinamą jų per daugelį metų sukauptą turtą; kadangi Maskvos prokuratūra siekia priskirti FBK ir dvi kitas su A. Navalnu susijusias organizacijas – Piliečių teisių apsaugos fondą ir Navalno regioninę būstinę – ekstremistinėms organizacijoms, o tai reikštų, kad jų darbuotojai gali būti suimti ir jiems gali būti skiriamos šešerių-dešimties metų laisvės atėmimo bausmės; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2020 m. pagal organizacijos „Transparency International“ korupcijos suvokimo indeksą Rusija užėmė 129-ą vietą iš 180 šalių ir užėmė žemiausią vietą Europoje; kadangi kleptokratinius oligarchų, saugumo pareigūnų ir su Kremliumi susijusių pareigūnų ryšius iš dalies atskleidė kovos su korupcija aktyvistai, pvz., velionis Sergejus Magnitskis ir Aleksejaus Navalno vadovaujamas Kovos su korupcija fondas (FBK), įtraukdami aukščiausius valdžios sluoksnius, įskaitant Vladimirą Putiną, tirdami nepaaiškinamą jų per daugelį metų sukauptą turtą; kadangi Maskvos prokuratūra siekia priskirti FBK ir dvi kitas su A. Navalnu susijusias organizacijas – Piliečių teisių apsaugos fondą ir Navalno regioninę būstinę – ekstremistinėms organizacijoms, o tai reikštų, kad jų darbuotojai gali būti suimti ir jiems gali būti skiriamos šešerių-dešimties metų laisvės atėmimo bausmės;

| P. | kadangi A. Navalno apnuodijimas dera su veiksmų, kurių imtasi prieš Putino oponentus, modeliu ir dėl kurio nukentėjo Viktoras Juščenko, Sergejus Skripalis ir Vladimiras Kara-Murzas bei mirė keli pagrindiniai opozicijos veikėjai, žurnalistai, aktyvistai ir užsienio lyderiai, įskaitant Borisą Nemcovą, Aną Politkovskają, Sergejų Protazanovą, Nataliją Estemirovą ir Aleksandrą Litvinenko; |
| --- | --- |

P.

kadangi A. Navalno apnuodijimas dera su veiksmų, kurių imtasi prieš Putino oponentus, modeliu ir dėl kurio nukentėjo Viktoras Juščenko, Sergejus Skripalis ir Vladimiras Kara-Murzas bei mirė keli pagrindiniai opozicijos veikėjai, žurnalistai, aktyvistai ir užsienio lyderiai, įskaitant Borisą Nemcovą, Aną Politkovskają, Sergejų Protazanovą, Nataliją Estemirovą ir Aleksandrą Litvinenko;

| Q. | kadangi Rusijos Federacija kelia ne tik išorės grėsmę Europos saugumui, bet ir vykdo vidaus karą prieš savo gyventojus, taikydama sistemingas priespaudos priemones prieš opoziciją ir atlikdama sulaikymus gatvėse; kadangi vien 2021 m. balandžio 21 d. buvo sulaikyti daugiau kaip 1 788 taikūs demonstrantai – šie sulaikymai papildo bendrą nuo 2021 m. sausio mėn. sulaikytų daugiau kaip 15 000 nekaltų Rusijos piliečių skaičių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Rusijos Federacija kelia ne tik išorės grėsmę Europos saugumui, bet ir vykdo vidaus karą prieš savo gyventojus, taikydama sistemingas priespaudos priemones prieš opoziciją ir atlikdama sulaikymus gatvėse; kadangi vien 2021 m. balandžio 21 d. buvo sulaikyti daugiau kaip 1 788 taikūs demonstrantai – šie sulaikymai papildo bendrą nuo 2021 m. sausio mėn. sulaikytų daugiau kaip 15 000 nekaltų Rusijos piliečių skaičių;

| R. | kadangi dviejose ankstesnėse rezoliucijose dėl Rusijos Parlamentas ragino peržiūrėti ES politiką Rusijos atžvilgiu ir penkis pagrindinius jos principus ir paprašė Tarybos nedelsiant pradėti rengti ir priimti ES strategiją dėl būsimų santykių su demokratine Rusija, kurioje būtų numatytos įvairios paskatos ir sąlygos, kad būtų stiprinamos vidaus tendencijos Rusijoje siekiant laisvės ir demokratijos; |
| --- | --- |

R.

kadangi dviejose ankstesnėse rezoliucijose dėl Rusijos Parlamentas ragino peržiūrėti ES politiką Rusijos atžvilgiu ir penkis pagrindinius jos principus ir paprašė Tarybos nedelsiant pradėti rengti ir priimti ES strategiją dėl būsimų santykių su demokratine Rusija, kurioje būtų numatytos įvairios paskatos ir sąlygos, kad būtų stiprinamos vidaus tendencijos Rusijoje siekiant laisvės ir demokratijos;

| S. | kadangi 2021 m. balandžio 17 d. Čekija išsiuntė 18 Rusijos ambasados darbuotojų, įskaitant Rusijos žvalgybos agentūrų narius, atsižvelgdama į tinkamai pagrįstas Čekijos saugumo informacijos tarnybos išvadas, kad aktyvūs Rusijos žvalgybos pareigūnai yra susiję su 2014 m. sprogimu amunicijos sandėlyje, per kurį žuvo du Čekijos piliečiai ir buvo padaryta didžiulė materialinė žala; kadangi buvo beatodairiškai sukeltas pavojus tūkstančių aplinkinėse savivaldybėse gyvenančių žmonių gyvybėms ir nuosavybei; kadangi šie neteisėti veiksmai Čekijos teritorijoje yra rimtas ES valstybės narės suvereniteto pažeidimas, kurį daro užsienio valstybė; kadangi reaguodama į tai, kad Čekija išsiuntė 18 jos ambasados darbuotojų, Rusijos Federacija išsiuntė 20 Čekijos diplomatų, kuriems buvo nurodyta išvykti 2021 m. balandžio 19 d.; kadangi Rusijai atsisakius priimti išsiųstus Čekijos diplomatus atgal į šalį ir vadovaujantis Vienos konvencijos dėl diplomatinių santykių 11 straipsniu, 2021 m. balandžio 22 d. Čekija nusprendė sulyginti darbuotojų skaičių Rusijos ambasadoje Čekijoje su Čekijos ambasados Rusijoje darbuotojų skaičiumi, Rusijos ambasadai iki gegužės mėn. pabaigos duodant laiko išpildyti šį reikalavimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2021 m. balandžio 17 d. Čekija išsiuntė 18 Rusijos ambasados darbuotojų, įskaitant Rusijos žvalgybos agentūrų narius, atsižvelgdama į tinkamai pagrįstas Čekijos saugumo informacijos tarnybos išvadas, kad aktyvūs Rusijos žvalgybos pareigūnai yra susiję su 2014 m. sprogimu amunicijos sandėlyje, per kurį žuvo du Čekijos piliečiai ir buvo padaryta didžiulė materialinė žala; kadangi buvo beatodairiškai sukeltas pavojus tūkstančių aplinkinėse savivaldybėse gyvenančių žmonių gyvybėms ir nuosavybei; kadangi šie neteisėti veiksmai Čekijos teritorijoje yra rimtas ES valstybės narės suvereniteto pažeidimas, kurį daro užsienio valstybė; kadangi reaguodama į tai, kad Čekija išsiuntė 18 jos ambasados darbuotojų, Rusijos Federacija išsiuntė 20 Čekijos diplomatų, kuriems buvo nurodyta išvykti 2021 m. balandžio 19 d.; kadangi Rusijai atsisakius priimti išsiųstus Čekijos diplomatus atgal į šalį ir vadovaujantis Vienos konvencijos dėl diplomatinių santykių 11 straipsniu, 2021 m. balandžio 22 d. Čekija nusprendė sulyginti darbuotojų skaičių Rusijos ambasadoje Čekijoje su Čekijos ambasados Rusijoje darbuotojų skaičiumi, Rusijos ambasadai iki gegužės mėn. pabaigos duodant laiko išpildyti šį reikalavimą;

| T. | kadangi tie patys GRU agentai, susiję su amunicijos sandėlio Čekijoje sprogimu, yra taip pat yra atsakingi už 2018 m. Jungtinėje Karalystėje įvykdytą pasikėsinimą nužudyti Sergejų ir Juliją Skripalius panaudojant karinę paralyžiuojamąją nuodingąją medžiagą „Novičiok“, nuo kurios taip pat mirė Jungtinės Karalystės pilietis; kadangi GRU agentai taip pat buvo apkaltinti pasikėsinimu nužudyti ginklų gamyklos savininką Emilianą Gebrevą ir du kitus asmenis Bulgarijoje 2015 m; kadangi Rusija nebendradarbiauja tiriant šiuos nusikaltimus, padarytus Europos Sąjungos teritorijoje, neigia GRU dalyvavimą apnuodijant Skripalius ir teikia apsaugą pagrindiniams įtariamiesiems; |
| --- | --- |

T.

kadangi tie patys GRU agentai, susiję su amunicijos sandėlio Čekijoje sprogimu, yra taip pat yra atsakingi už 2018 m. Jungtinėje Karalystėje įvykdytą pasikėsinimą nužudyti Sergejų ir Juliją Skripalius panaudojant karinę paralyžiuojamąją nuodingąją medžiagą „Novičiok“, nuo kurios taip pat mirė Jungtinės Karalystės pilietis; kadangi GRU agentai taip pat buvo apkaltinti pasikėsinimu nužudyti ginklų gamyklos savininką Emilianą Gebrevą ir du kitus asmenis Bulgarijoje 2015 m; kadangi Rusija nebendradarbiauja tiriant šiuos nusikaltimus, padarytus Europos Sąjungos teritorijoje, neigia GRU dalyvavimą apnuodijant Skripalius ir teikia apsaugą pagrindiniams įtariamiesiems;

| 1. | remia Ukrainos nepriklausomybę, suverenumą ir teritorinį vientisumą su jos tarptautiniu mastu pripažintomis sienomis; pakartoja, kad tvirtai remia ES politiką nepripažinti neteisėtos Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksijos; palankiai vertina visas ribojamąsias priemones, kurių ES ėmėsi dėl neteisėtos aneksijos; ragina nedelsiant paleisti visus neteisėtai sulaikytus ir įkalintus Ukrainos piliečius Krymo pusiasalyje ir Rusijoje, ir apgailestauja dėl tebesitęsiančių žmogaus teisių pažeidimų Kryme ir okupuotose Rytų Ukrainos teritorijose, taip pat dėl didelio masto Rusijos pilietybės suteikimo (paso suteikimo) šių vietovių piliečiams; pabrėžia, kad Rusijos pareigūnai, kurių veiksmai arba neveikimas padėjo arba leido vykdyti karo nusikaltimus Ukrainoje, turės būti patraukti atsakomybėn pagal tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja dėl dabartinės ES ir Rusijos santykių padėties, kurią lėmė Rusijos agresija ir nuolatinis Ukrainos destabilizavimas, priešiškas elgesys ES valstybių narių bei jų visuomenės atžvilgiu ir atviri išpuoliai prieš jas, kuriuos, be kita ko, rodo kišimasis į rinkimų procesus, dezinformacijos naudojimas, sintetinė vaizdakaita, piktavališki kibernetiniai išpuoliai, sabotažas ir cheminiai ginklai, taip pat smarkiai pablogėjusi žmogaus teisių padėtis ir sumažėjusi pagarba teisei į saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvę Rusijoje; griežtai smerkia priešišką Rusijos elgesį Europoje ir ragina jos vyriausybę nutraukti šiuos veiksmus, kurie pažeidžia tarptautinius principus ir normas ir kelia grėsmę stabilumui Europoje, kas trukdo vykdyti konstruktyvią dvišalę darbotvarkę su šia svarbia kaimyne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | išlieka labai susirūpinęs dėl didelio masto Rusijos karinių pajėgų telkimo pasienyje su Ukraina ir neteisėtai okupuotoje Krymo Autonominėje Respublikoje, kurią Rusijos gynybos ministerija paskelbė kaip baigusią egzistavimą; smerkia šiuos Rusijos Federacijos vykdomus grasinamuosius ir destabilizuojančius veiksmus ir labai vertina proporcingą Ukrainos atsaką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad ES privalo padaryti išvadas iš pasimokyti iš didelį susirūpinimą keliančio Rusijos karinių pajėgų telkimo prie Ukrainos sienos, kuris buvo sustabdytas 2021 m. balandžio 23 d., penktadienį; primygtinai reikalauja, kad Rusijos karinės pajėgos būtų visiškai ir nedelsiant atitrauktos nuo Ukrainos sienos į savo nuolatines bazes; reikalauja, kad Rusija nedelsiant nutrauktų nepagrįstą karinių pajėgų telkimą, kuriuo siekiama grasinti kaimyninėms šalims, nutrauktų visas vykdomas provokacijas ir susilaikytų nuo jų ateityje, bei deeskaluotų padėtį atitraukdama savo pajėgas į jų nuolatines bazes, laikydamasi savo tarptautinių įsipareigojimų, pvz., ESBO principų ir įsipareigojimų dėl karinio judėjimo skaidrumo bei Vienos dokumento; pakartoja, kad Rusijos karinės pajėgos taip pat kelia grėsmę Europos stabilumui, saugumui ir taikai, todėl ES dialogas saugumo klausimais su Ukraina turėtų būti plataus užmojo ir prisidėti prie suderinto saugumo problemų vietoje vertinimo; pabrėžia, kad draugiškos šalys turėtų padidinti savo karinę paramą Ukrainai ir teikti gynybinius ginklus – tai atitinka JT Chartijos 51 straipsnį, pagal kurį leidžiama individuali ir kolektyvinė savigyna; ragina Rusiją pašalinti savo karines pajėgas iš vadinamųjų Donecko ir Luhansko „liaudies respublikų“ ir grąžinti Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto kontrolę Ukrainai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis) užtikrinti, kad Taryba ir toliau stebėtų karinius pokyčius nepaisant paskelbto Rusijos karinių pajėgų perkėlimo ir toliau būtų pasirengusi susitarti dėl tolesnių bendrų veiksmų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Rusiją laikytis savo įsipareigojimo pagal JT jūrų teisės konvenciją ir užtikrinti laivybos ir tranzito laisvę per tarptautinį sąsiaurį į Azovo jūros uostus; ragina ES, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kitais tarptautiniais partneriais, parengti nuolatinę visų laivų, įplaukiančių per Kerčės sąsiaurį, plaukimo stebėseną; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Rusiją ir Rusijos remiamus separatistus laikytis ugnies nutraukimo susitarimo; ragina Rusiją įgyvendinti Minsko susitarimų nuostatas ir konstruktyviai dalyvauti Normandijos procese bei trišalėje kontaktinėje grupėje; pabrėžia, kad reikia rasti politinį konflikto Rytų Ukrainoje sprendimą ir kad ES turi vaidinti didesnį vaidmenį taikiai sprendžiant konfliktus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad jei kariuomenės sutelkimas pasibaigtų Rusijos Federacijos įsiveržimu į Ukrainą, ES turi aiškiai nurodyti, kad tokio tarptautinės teisės ir normų pažeidimo kaina būtų labai didelė; todėl primygtinai reikalauja, kad tokiomis aplinkybėmis būtų nedelsiant sustabdytas naftos ir dujų importas iš Rusijos į ES, be to, Rusijai neturėtų būti taikoma SWIFT mokėjimo sistema, o visas ES esantis Rusijos valdžios institucijoms artimų oligarchų ir jų šeimų turtas turėtų būti įšaldytas ir jų vizos panaikintos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reikalauja, kad ES sumažintų savo priklausomybę nuo Rusijos energijos, ir todėl primygtinai ragina ES institucijas ir visas valstybes nares nebetęsti dujotiekio „Nord Stream 2“ statybos ir reikalauti nutraukti prieštaringai vertinamų branduolinių elektrinių, kurias stato bendrovė „Rosatom“, statybas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja, kad remia tarptautinį tyrimą dėl Malaizijos oro linijų lėktuvo, skridusio reisu MH17, tragiško numušimo aplinkybių (šis aktas galėtų būti laikomas karo nusikaltimu), ir pakartoja savo raginimą patraukti baudžiamojon atsakomybėn atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina ES ir jos valstybes nares remtis JK pasiūlymo dėl teisės akto dėl visuotinio sankcijų už korupciją reglamento ir kitų panašių režimų pavyzdžiu ir nustatyti ES sankcijų už korupciją režimą, papildantį galiojantį ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą; pabrėžia, kad ES valstybės narės nebeturėtų svetingai priimti Rusijos turto ir neaiškios kilmės investicijų; ragina Komisiją ir Tarybą dėti daugiau pastangų, kad būtų pažabotos Kremliaus strateginės investicijos ES, kuriomis siekiama vykdyti ardomąją veiklą, kenkiant demokratiniams procesams ir institucijoms ir skleidžiant korupciją; toliau primygtinai reikalauja, kad valstybės narės, pavyzdžiui, Bulgarija ir Malta, nebetaikytų savo „auksinių pasų“ režimo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Aleksejų Navalną, kurio nuteisimas yra politiškai motyvuotas ir prieštarauja Rusijos tarptautiniams įsipareigojimams žmogaus teisių srityje, taip pat visus kitus protestų metu sulaikytus asmenis, remiančius jo paleidimą arba kovos su korupcija kampaniją; tikisi, kad Rusija vykdys laikinąją priemonę, kurią Europos Žmogaus Teisių Teismas skyrė atsižvelgdamas į Aleksejaus Navalno gyvybei gresiančio pavojaus pobūdį ir mastą; mano, kad Rusijai tenka atsakomybė už Aleksejaus Navalno sveikatos būklę, ir primygtinai ragina Rusiją ištirti pasikėsinimą nužudyti Aleksejų Navalną, visapusiškai bendradarbiaujant su Cheminio ginklo uždraudimo organizacija; ragina Rusijos valdžios institucijas pagerinti sąlygas kalėjimuose ir sulaikymo įstaigose, kad jos atitiktų tarptautinius standartus; ragina sustabdyti taikių protestuotojų suėmimus ir sistemingus išpuolius prieš opoziciją, susijusius su reikalavimais paleisti Aleksejų Navalną; pabrėžia, kad visiems asmenims, susijusiems su Aleksejaus Navalno patraukimu baudžiamojon atsakomybėn, nuteisimu ir netinkamu elgesiu su juo, turėtų būti taikomos sankcijos pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena Rusijos valdžios institucijoms ir prezidentui V. Putinui asmeniškai, kaip Rusijos valstybės vadovui, kad jie yra visiškai atsakingi už rūpinimąsi Aleksejaus Navalno gyvybe ir kūno neliečiamumu ir privalo imtis visų būtinų priemonių jo fizinei ir psichinei sveikatai bei gerovei apsaugoti; toliau primygtinai ragina prezidentą V. Putiną ir Rusijos valdžios institucijas atlikti tyrimą, pradėti persekioti ir patraukti atsakomybėn asmenis, atsakingus už pasikėsinimą jį nužudyti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smerkia Rusijos valdžios institucijų ketinimus Aleksejaus Navalno vadovaujamą kovos su korupcija fondą paskelbti ekstremistine organizacija kaip nepagrįstus ir diskriminacinius; pabrėžia, kad kova su korupcija ir siekis dalyvauti laisvame ir pliuralistiniame viešajame diskurse ir rinkimų procese yra neatimama visų asmenų ir demokratinių politinių organizacijų teisė ir neturi nieko bendra su ekstremistinėmis pažiūromis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškia nuoširdų solidarumą su Rusijos demokratinėmis jėgomis, pasiryžusiomis kurti atvirą ir laisvą visuomenę, taip pat paramą visiems asmenims ir organizacijoms, nukentėjusiems nuo išpuolių ir represijų; primygtinai ragina Rusijos valdžios institucijas nutraukti šalyje bet kokį persekiojimą, bauginimą ir išpuolius prieš opoziciją, pilietinę visuomenę, žiniasklaidą, žmogaus ir moterų teisių gynėjus ir kitus aktyvistus, ypač prieš 2021 m. rudenį vyksiančius parlamento rinkimus; ragina ES toliau raginti Rusiją panaikinti arba iš dalies pakeisti visus įstatymus, kurie neatitinka tarptautinių standartų; primena, kad tvirtai remia visus žmogaus teisių gynėjus Rusijoje ir jų darbą; ragina ES delegaciją ir valstybių narių atstovybes šalyje stiprinti savo paramą pilietinei visuomenei ir naudotis visomis turimomis priemonėmis siekiant padidinti paramą žmogaus teisių gynėjų darbui ir, kai tinkama, palengvinti vizų išdavimą skubos tvarka ir suteikti laikiną prieglobstį ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Rusijos valdžios institucijas gerbti žiniasklaidos laisvę ir nutraukti bet kokį nepriklausomos žiniasklaidos persekiojimą ir spaudimą jai, pvz., nukreiptą prieš tiriantįjį žurnalistą Romaną Aniną; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pakartoja savo raginimą ES institucijoms ir valstybėms narėms toliau atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Rusijos Federacijoje, taip pat stebėti teismo bylas, susijusias su pilietinės visuomenės organizacijomis, žurnalistais, opozicijos politikais ir aktyvistais, įskaitant Aleksejaus Navalno bylą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja dėl to, kad Rusijos žvalgybos tarnyboms priklausantys nusikalstamos veikos vykdytojai sukėlė Vrbeticės ginklų saugyklos sprogimą Čekijoje: tai yra Čekijos suvereniteto pažeidimas ir nepriimtinas priešiškumo veiksmas; griežtai smerkia veiklą, kuria siekiama destabilizuoti ir bauginti ES valstybes nares, ir ragina Rusiją nutraukti tokią veiklą, patraukti atsakingus asmenis atsakomybėn ir išmokėti kompensacijas 2014 m. išpuolio metu žuvusių asmenų šeimoms; pabrėžia, kad Europos Sąjunga palaiko Čekijos Respubliką ir ragina Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Tarybą imtis atitinkamų atsakomųjų priemonių, įskaitant tikslinių sankcijų taikymą; reiškia nuoširdų solidarumą su Čekijos Respublikos piliečiais ir valdžios institucijomis dėl Rusijos įvykdyto išpuolio ES teritorijoje ir dėl nepagrįsto ir neproporcingo 20-ties Čekijos diplomatų išsiuntimo iš Rusijos; remia Čekijos valdžios institucijų sprendimą, kad Rusijos ambasados Čekijoje darbuotojų skaičius būtų lygus Čekijos ambasados Rusijoje darbuotojų skaičiui, smerkia vėlesnius Rusijos Federacijos grasinimus Čekijos Respublikai ir palankiai vertina visus paramos ir solidarumo veiksmus, kurių ėmėsi daugelis ES valstybių narių vyriausybių, taip pat už visą pasiūlytą diplomatinių tarnybų pagalbą; ragina ES valstybes nares, vadovaujantis S. Skripalio bylos pavyzdžiu, koordinuotai išsiųsti Rusijos diplomatus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smerkia Kremliaus paramą nedemokratiniams represiniams režimams įvairiose pasaulio šalyse, pavyzdžiui, Irane, Šiaurės Korėjoje, Venesueloje, Sirijoje ir Baltarusijoje; yra labai susirūpinęs dėl didėjančio Rusijoje gyvenančių baltarusių suėmimų, grobimų ir deportavimų skaičiaus, įskaitant opozicinio Baltarusijos liaudies fronto pirmininko ir paprastų žmonių, kurie atvirai rėmė taikius protestus Baltarusijoje, atvejus; yra ypač susirūpinęs dėl Rusijos remiamos kampanijos, nukreiptos prieš ES tautinių mažumų organizacijas Baltarusijoje, įskaitant didžiausią iš jų – Baltarusijos lenkų sąjungą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smerkia propagandą ir dezinformaciją Rusijos spaudoje ir jos piktavališką platinimą į ES, taip pat Rusijos trolių fabrikų darbą, ypač asmenis, kurie šiuo metu šmeižia Čekijos Respubliką, tvirtindami, kad ji yra nuo JAV interesų priklausoma, o ne suvereni šalis, turinti nepriklausomas informavimo tarnybas; smerkia kibernetinius išpuolius prieš Čekijos strateginę valstybės administracijos instituciją, kurie buvo vykdomi kartu su Rusijos kariniu šnipinėjimu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja, kad ES valstybių narių vienybė yra geriausia politika siekiant atgrasyti Rusiją nuo destabilizuojančių ir ardomųjų veiksmų Europoje; ragina valstybes nares derinti savo pozicijas ir veiksmus Rusijos atžvilgiu ir laikytis vieningos pozicijos; reikalauja, kad valstybės narės Europos Tarybos Ministrų Komitete laikytųsi vieningos pozicijos dėl to, kad Rusija nuolat nepaiso Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų; laikosi nuomonės, kad ES turėtų siekti tolesnio bendradarbiavimo su panašių pažiūrų partneriais, ypač su NATO ir JAV, ir pasinaudoti visomis tarptautiniu lygiu prieinamomis priemonėmis siekiant veiksmingai kovoti su nuolatiniu Rusijos kišimusi, vis agresyvesnėmis dezinformacijos kampanijomis ir šiurkščiais tarptautinės teisės pažeidimais, keliančiais grėsmę saugumui ir stabilumui Europoje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina ES valstybes nares veikti laiku ir ryžtingai reaguojant į įprastą tvarką griaunančius Rusijos žvalgybos tarnybų veiksmus ES teritorijoje ir glaudžiai koordinuoti savo proporcingą atsaką su transatlantiniais partneriais; rekomenduoja valstybėms narėms stiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija kontržvalgybos srityje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Tarybą parengti naują ES santykių su Rusija strategiją, pagal kurią turi būti geriau remiama pilietinė visuomenė, stiprinami žmonių ryšiai su Rusijos piliečiais, nustatomos aiškios bendradarbiavimo su Rusijos valstybės veikėjais ribos, naudojami technologiniai standartai ir atviras internetas laisvoms erdvėms remti ir represinėms technologijoms riboti, taip pat rodomas solidarumas su ES Rytų šalimis partnerėmis, be kita ko, saugumo ir taikaus konfliktų sprendimo klausimais; pabrėžia, kad bet koks dialogas su Rusija turi būti grindžiamas tarptautinės teisės paisymu ir žmogaus teisių užtikrinimu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad Rusijos valdžios institucijos ir toliau riboja nepriklausomų žiniasklaidos platformų, atskirų žurnalistų ir kitų žiniasklaidos subjektų veiklą; atsižvelgdamas į tai griežtai smerkia sprendimą nepriklausomą žiniasklaidos priemonę „Meduza“ pavadinti „užsienio agentu“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, taip pat Ukrainos Prezidentui, Vyriausybei ir Aukščiausiajai Radai bei Rusijos Federacijos Prezidentui, Vyriausybei ir Valstybės Dūmai. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  OL L 78, 2014 3 17, p. 16.

(2)  OL L 161, 2014 5 29, p. 3.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/89

---

P9_TA(2021)0160

Taikos susitarimo Kolumbijoje penktosios metinės

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Taikos susitarimo Kolumbijoje penktųjų metinių (2021/2643(RSP))

(2021/C 506/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į savo 2016 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl paramos taikos procesui Kolumbijoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į savo 2016 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl paramos taikos procesui Kolumbijoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 26 d. Briuselyje pasirašytą Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimą (2) ir į 2015 m. gruodžio 2 d. pasirašytą Europos Sąjungos ir Kolumbijos Respublikos susitarimą dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 26 d. Briuselyje pasirašytą Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimą (2) ir į 2015 m. gruodžio 2 d. pasirašytą Europos Sąjungos ir Kolumbijos Respublikos susitarimą dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju (3),

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini 2015 m. spalio 1 d. pareiškimą dėl Eamono Gilmore‘o paskyrimo ES specialiuoju pasiuntiniu taikos proceso Kolumbijoje klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini 2015 m. spalio 1 d. pareiškimą dėl Eamono Gilmore‘o paskyrimo ES specialiuoju pasiuntiniu taikos proceso Kolumbijoje klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 24 d. Kolumbijos nacionalinės vyriausybės ir Kolumbijos revoliucinių ginkluotųjų pajėgų (FARC) pasirašytą galutinį susitarimą dėl ginkluoto konflikto nutraukimo ir stabilios bei ilgalaikės taikos kūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 24 d. Kolumbijos nacionalinės vyriausybės ir Kolumbijos revoliucinių ginkluotųjų pajėgų (FARC) pasirašytą galutinį susitarimą dėl ginkluoto konflikto nutraukimo ir stabilios bei ilgalaikės taikos kūrimo,

| — | atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus ataskaitas dėl Jungtinių Tautų patikros misijų Kolumbijoje, ypač į 2021 m. kovo 26 d. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus ataskaitas dėl Jungtinių Tautų patikros misijų Kolumbijoje, ypač į 2021 m. kovo 26 d. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2021 m. vasario 10 d. metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Kolumbijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2021 m. vasario 10 d. metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Kolumbijoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio bei Komisijos nario Janezo Lenarčičiaus 2021 m. vasario 9 d. pareiškimą dėl Kolumbijos sprendimo suteikti laikinos apsaugos statusą migrantams iš Venesuelos, taip pat į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio atstovo spaudai 2021 m. vasario 26 d. pareiškimą dėl smurto prieš žmogaus teisių gynėjus Kolumbijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio bei Komisijos nario Janezo Lenarčičiaus 2021 m. vasario 9 d. pareiškimą dėl Kolumbijos sprendimo suteikti laikinos apsaugos statusą migrantams iš Venesuelos, taip pat į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio atstovo spaudai 2021 m. vasario 26 d. pareiškimą dėl smurto prieš žmogaus teisių gynėjus Kolumbijoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2021 m. lapkričio mėn. Kolumbija minės penktąsias galutinio susitarimo dėl konflikto nutraukimo ir stabilios bei ilgalaikės taikos kūrimo pasirašymo tarp Kolumbijos vyriausybės vadovaujant Prezidentui Juanui Manueliui Santosui ir Kolumbijos revoliucinių ginkluotųjų pajėgų (FARC) metines: šis susitarimas, kuriuo buvo baigtas daugiau nei 50 metų trukęs konfliktas, tapo svarbiu žingsniu stabilios ir ilgalaikės taikos šalyje kūrimo link; kadangi nepaisydama ilgų ypač žiauraus smurto periodų Kolumbija išsaugojo savo demokratinį vientisumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2021 m. lapkričio mėn. Kolumbija minės penktąsias galutinio susitarimo dėl konflikto nutraukimo ir stabilios bei ilgalaikės taikos kūrimo pasirašymo tarp Kolumbijos vyriausybės vadovaujant Prezidentui Juanui Manueliui Santosui ir Kolumbijos revoliucinių ginkluotųjų pajėgų (FARC) metines: šis susitarimas, kuriuo buvo baigtas daugiau nei 50 metų trukęs konfliktas, tapo svarbiu žingsniu stabilios ir ilgalaikės taikos šalyje kūrimo link; kadangi nepaisydama ilgų ypač žiauraus smurto periodų Kolumbija išsaugojo savo demokratinį vientisumą;

| B. | kadangi, Kolumbijos Konstitucinio Teismo vertinimu, galutiniam susitarimui įgyvendinti prireiks mažiausiai 15 metų, bendram veiksmų planui parengti – 10 metų, o dabartinis 4 metų daugiametis investicijų į taiką planas kainuos beveik 11,5 mlrd. USD; |
| --- | --- |

B.

kadangi, Kolumbijos Konstitucinio Teismo vertinimu, galutiniam susitarimui įgyvendinti prireiks mažiausiai 15 metų, bendram veiksmų planui parengti – 10 metų, o dabartinis 4 metų daugiametis investicijų į taiką planas kainuos beveik 11,5 mlrd. USD;

| C. | kadangi 2021 m. kovo 10 d. įvyko Kolumbijos Prezidento Iváno Duque‘ės ir partijos „Comunes“ (buvusi partija „Bendrosios alternatyvios revoliucinės pajėgos“ (FARC)) pirmininko Rodrigo Londoño susitikimas galutinio susitarimo įgyvendinimo padėčiai aptarti; kadangi dialogo, kuriam tarpininkavo JT generalinio sekretoriaus specialusis įgaliotinis Kolumbijai ir JT patikros misijos Kolumbijoje vadovas, metu abi šalys pakartojo esančios įsipareigojusios laikytis galutinio susitarimo ir sutiko bendradarbiauti siekiant parengti veiksmų planą likusiam laikotarpiui, kuriuo numatyta jį visapusiškai įgyvendinti, bei padvigubinti savo pastangas, kad būtų sustiprinta buvusių kovotojų reintegracija ir jų saugumo garantijos; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2021 m. kovo 10 d. įvyko Kolumbijos Prezidento Iváno Duque‘ės ir partijos „Comunes“ (buvusi partija „Bendrosios alternatyvios revoliucinės pajėgos“ (FARC)) pirmininko Rodrigo Londoño susitikimas galutinio susitarimo įgyvendinimo padėčiai aptarti; kadangi dialogo, kuriam tarpininkavo JT generalinio sekretoriaus specialusis įgaliotinis Kolumbijai ir JT patikros misijos Kolumbijoje vadovas, metu abi šalys pakartojo esančios įsipareigojusios laikytis galutinio susitarimo ir sutiko bendradarbiauti siekiant parengti veiksmų planą likusiam laikotarpiui, kuriuo numatyta jį visapusiškai įgyvendinti, bei padvigubinti savo pastangas, kad būtų sustiprinta buvusių kovotojų reintegracija ir jų saugumo garantijos;

| D. | kadangi taip pat pamažu vyksta buvusių partizanų kovotojų reintegravimosi į civilinį gyvenimą procesas ir kadangi pagal Kolumbijos teisinę ir konstitucinę sistemą priimamos konkrečios reformos siekiant užtikrinti, kad pagal susitarimą prisiimti įsipareigojimai būtų įgyvendinti ir kad jais galėtų būti grindžiama šalies ateitis; |
| --- | --- |

D.

kadangi taip pat pamažu vyksta buvusių partizanų kovotojų reintegravimosi į civilinį gyvenimą procesas ir kadangi pagal Kolumbijos teisinę ir konstitucinę sistemą priimamos konkrečios reformos siekiant užtikrinti, kad pagal susitarimą prisiimti įsipareigojimai būtų įgyvendinti ir kad jais galėtų būti grindžiama šalies ateitis;

| E. | kadangi galutinio susitarimo šalys nutarė įkurti Specialųjį taikos teismą, įskaitant, be kita ko, Visapusiškos taikos, teisingumo, žalos atlyginimo ir konfliktų prevencijos sistemos bei susitarimų dėl skriaudos atlyginimo aukoms įgyvendinimą, kaip pripažinta Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2021 m. vasario 10 d. ataskaitoje; kadangi Kolumbijai tenka atremti sudėtingus iššūkius, susijusius su visapusišku galutinio susitarimo įgyvendinimu, paaštrėjusia COVID-19 padėtimi ir Venesuelos migrantų atvykimu bei priėmimu; |
| --- | --- |

E.

kadangi galutinio susitarimo šalys nutarė įkurti Specialųjį taikos teismą, įskaitant, be kita ko, Visapusiškos taikos, teisingumo, žalos atlyginimo ir konfliktų prevencijos sistemos bei susitarimų dėl skriaudos atlyginimo aukoms įgyvendinimą, kaip pripažinta Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2021 m. vasario 10 d. ataskaitoje; kadangi Kolumbijai tenka atremti sudėtingus iššūkius, susijusius su visapusišku galutinio susitarimo įgyvendinimu, paaštrėjusia COVID-19 padėtimi ir Venesuelos migrantų atvykimu bei priėmimu;

| F. | kadangi 2021 m. sausio 26 d. Kolumbijos Specialusis taikos teismas paskelbė savo pirmąjį svarbų sprendimą, apkaltindamas aštuonis aukščiausius buvusių Kolumbijos revoliucinių ginkluotųjų pajėgų lyderius karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui: iki šiol tai aiškiausias pereinamojo laikotarpio teisingumo šalyje rezultatas; kadangi jis patvirtino ir tai, kad daroma pažanga tiriant vadinamuosius klaidingai teigiamus rezultatus; kadangi Specialusis taikos teismas ėmėsi veiksmų siekdamas pažangos užmezgant nuolatinį ir sklandų dialogą su čiabuvių bendruomenių valdžios struktūromis; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. sausio 26 d. Kolumbijos Specialusis taikos teismas paskelbė savo pirmąjį svarbų sprendimą, apkaltindamas aštuonis aukščiausius buvusių Kolumbijos revoliucinių ginkluotųjų pajėgų lyderius karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui: iki šiol tai aiškiausias pereinamojo laikotarpio teisingumo šalyje rezultatas; kadangi jis patvirtino ir tai, kad daroma pažanga tiriant vadinamuosius klaidingai teigiamus rezultatus; kadangi Specialusis taikos teismas ėmėsi veiksmų siekdamas pažangos užmezgant nuolatinį ir sklandų dialogą su čiabuvių bendruomenių valdžios struktūromis;

| G. | kadangi toliau daroma didelė pažanga yra Taikos susitarimo, į kurį pirmą kartą įtrauktas konkretus lyčių aspektu grindžiamas požiūris, permainų potencialo pavyzdys; kadangi didesnė pažanga turėtų būti daroma įgyvendinant Visapusišką moterų lyderių ir žmogaus teisių gynėjų apsaugos priemonių programą bei programas, pagal kurias remiamos moterys ir mergaitės, tapusios prievartos, įskaitant išžaginimą ir pagrobimą, aukomis; kadangi, atsižvelgiant į tai, jog įvairūs susitarimo skyriai tarpusavyje susiję, nepaprastai svarbu, kad į visas sritis būtų aktyviai integruojamas lyčių aspektu grindžiamas požiūris; |
| --- | --- |

G.

kadangi toliau daroma didelė pažanga yra Taikos susitarimo, į kurį pirmą kartą įtrauktas konkretus lyčių aspektu grindžiamas požiūris, permainų potencialo pavyzdys; kadangi didesnė pažanga turėtų būti daroma įgyvendinant Visapusišką moterų lyderių ir žmogaus teisių gynėjų apsaugos priemonių programą bei programas, pagal kurias remiamos moterys ir mergaitės, tapusios prievartos, įskaitant išžaginimą ir pagrobimą, aukomis; kadangi, atsižvelgiant į tai, jog įvairūs susitarimo skyriai tarpusavyje susiję, nepaprastai svarbu, kad į visas sritis būtų aktyviai integruojamas lyčių aspektu grindžiamas požiūris;

| H. | kadangi, nors taikos derybos lėmė ženklų mirties ir smurto atvejų skaičiaus Kolumbijoje sumažėjimą, tai, kad saugumas skirtinguose Kolumbijos regionuose užtikrinamas nevienodai, plačiai laikoma taikos proceso kliūtimi, be to, susirūpinimą kelia išaugęs smurto, taip pat visuomenės ir čiabuvių bendruomenių lyderių, buvusių FARC kovotojų ir žmogaus teisių gynėjų priverstinio dingimo, grobimo ir žudymo atvejų skaičius, apie kurį yra pranešusios JT; kadangi saugumo pajėgos irgi yra tapusios išpuolių ir smurto taikiniais; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors taikos derybos lėmė ženklų mirties ir smurto atvejų skaičiaus Kolumbijoje sumažėjimą, tai, kad saugumas skirtinguose Kolumbijos regionuose užtikrinamas nevienodai, plačiai laikoma taikos proceso kliūtimi, be to, susirūpinimą kelia išaugęs smurto, taip pat visuomenės ir čiabuvių bendruomenių lyderių, buvusių FARC kovotojų ir žmogaus teisių gynėjų priverstinio dingimo, grobimo ir žudymo atvejų skaičius, apie kurį yra pranešusios JT; kadangi saugumo pajėgos irgi yra tapusios išpuolių ir smurto taikiniais;

| I. | kadangi JT patikros misija patvirtino, kad 2020 m. buvo nužudyti 73 buvę kovotojai, taigi buvusių kovotojų, nužudytų nuo 2016 m., kai buvo pasirašytas Taikos susitarimas, skaičius išaugo iki 248; kadangi Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (OHCHR) gavo informacijos apie tai, kad pernai buvo nužudyta 120 žmogaus teisių gynėjų, o 53 iš šių atvejų buvo patvirtinti; kadangi 2020 m. jis taip pat užregistravo 69 incidentus, kurių metu nukentėjo daug civilių gyventojų: pastarųjų mirties atvejų skaičius siekė 269, įskaitant 24 vaikus ir 19 moterų; kadangi, remiantis JT pranešimais, būtina dėti daugiau pastangų norint įgyvendinti Taikos susitarimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi JT patikros misija patvirtino, kad 2020 m. buvo nužudyti 73 buvę kovotojai, taigi buvusių kovotojų, nužudytų nuo 2016 m., kai buvo pasirašytas Taikos susitarimas, skaičius išaugo iki 248; kadangi Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (OHCHR) gavo informacijos apie tai, kad pernai buvo nužudyta 120 žmogaus teisių gynėjų, o 53 iš šių atvejų buvo patvirtinti; kadangi 2020 m. jis taip pat užregistravo 69 incidentus, kurių metu nukentėjo daug civilių gyventojų: pastarųjų mirties atvejų skaičius siekė 269, įskaitant 24 vaikus ir 19 moterų; kadangi, remiantis JT pranešimais, būtina dėti daugiau pastangų norint įgyvendinti Taikos susitarimą;

| J. | kadangi, sprendžiant klausimą dėl nuolatinio smurto prieš buvusius kovotojus, smurto konflikto paveiktose bendruomenėse, smurto prieš visuomenės lyderius ir žmogaus teisių gynėjus, JT generalinis sekretorius įvardijo tokius prioritetus, kaip būtinybė stiprinti reintegracijos proceso tvarumą, integruotų valstybės veiksmų konflikto paveiktose zonose konsolidavimas, konstruktyvaus šalių dialogo stiprinimas kaip priemonė Taikos susitarimo įgyvendinimui skatinti ir būtinybė gerinti šalių susitaikymo sąlygas; |
| --- | --- |

J.

kadangi, sprendžiant klausimą dėl nuolatinio smurto prieš buvusius kovotojus, smurto konflikto paveiktose bendruomenėse, smurto prieš visuomenės lyderius ir žmogaus teisių gynėjus, JT generalinis sekretorius įvardijo tokius prioritetus, kaip būtinybė stiprinti reintegracijos proceso tvarumą, integruotų valstybės veiksmų konflikto paveiktose zonose konsolidavimas, konstruktyvaus šalių dialogo stiprinimas kaip priemonė Taikos susitarimo įgyvendinimui skatinti ir būtinybė gerinti šalių susitaikymo sąlygas;

| K. | kadangi 2017 m. Kolumbijos vyriausybė inicijavo oficialias taikos derybas su Nacionaline išlaisvinimo armija; tačiau kadangi 2019 m. sausio mėn., netrukus po to, kai pastaroji prie Bogotos policijos akademijos susprogdino sunkvežimyje sumontuotą bombą – sprogimas nusinešė 22 gyvybes – Prezidentas Iván Duque taikos derybas nutraukė; kadangi kai kuriuose departamentuose toliau stebima su Nacionaline išlaisvinimo armija susijusi konflikto dinamika, įskaitant susirėmimus su kitais neteisėtais ginkluotais subjektais ir valstybės saugumo pajėgomis; kadangi vyriausybė primygtinai tvirtina, kad galimybė atnaujinti derybas priklauso nuo to, ar Nacionalinė išlaisvinimo armija nutrauks savo smurtinius veiksmus, įskaitant grobimą, vaikų verbavimą ir minavimą, o Nacionalinė išlaisvinimo armija toliau laikosi pozicijos, kad bet koks tokio pobūdžio vyriausybės prašymas turi būti aptariamas prie derybų stalo; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2017 m. Kolumbijos vyriausybė inicijavo oficialias taikos derybas su Nacionaline išlaisvinimo armija; tačiau kadangi 2019 m. sausio mėn., netrukus po to, kai pastaroji prie Bogotos policijos akademijos susprogdino sunkvežimyje sumontuotą bombą – sprogimas nusinešė 22 gyvybes – Prezidentas Iván Duque taikos derybas nutraukė; kadangi kai kuriuose departamentuose toliau stebima su Nacionaline išlaisvinimo armija susijusi konflikto dinamika, įskaitant susirėmimus su kitais neteisėtais ginkluotais subjektais ir valstybės saugumo pajėgomis; kadangi vyriausybė primygtinai tvirtina, kad galimybė atnaujinti derybas priklauso nuo to, ar Nacionalinė išlaisvinimo armija nutrauks savo smurtinius veiksmus, įskaitant grobimą, vaikų verbavimą ir minavimą, o Nacionalinė išlaisvinimo armija toliau laikosi pozicijos, kad bet koks tokio pobūdžio vyriausybės prašymas turi būti aptariamas prie derybų stalo;

| L. | kadangi, Kolumbijos Prezidentui Ivánui Duque‘ei Márquezui priėmus svarbų sprendimą parodyti solidarumą ir pasiūlyti laikinos apsaugos statusą maždaug 1 800 000 šalyje gyvenančių migrantų iš Venesuelos bei įteisinti jų padėtį išduodant laikinus leidimus migruoti, jie galės užsiregistruoti ir įgis daugiau galimybių naudotis tokiomis valstybinėmis paslaugomis, kaip sveikatos priežiūra ir švietimas, be to, sustiprės jų socialinė ir ekonominė integracija bei taip sumažės jų pažeidžiamumas; kadangi Kolumbija ir Venesuela dalijasi daugiau nei 2 000 km pralaidžios sienos; kadangi Kolumbijos ir Venesuelos pasienis – tai daugiausia tankūs miškai ir sunkiai prieinamos vietos, taigi jis patrauklus neteisėtos veiklos vykdytojams ir organizuotiems nusikaltėliams; |
| --- | --- |

L.

kadangi, Kolumbijos Prezidentui Ivánui Duque‘ei Márquezui priėmus svarbų sprendimą parodyti solidarumą ir pasiūlyti laikinos apsaugos statusą maždaug 1 800 000 šalyje gyvenančių migrantų iš Venesuelos bei įteisinti jų padėtį išduodant laikinus leidimus migruoti, jie galės užsiregistruoti ir įgis daugiau galimybių naudotis tokiomis valstybinėmis paslaugomis, kaip sveikatos priežiūra ir švietimas, be to, sustiprės jų socialinė ir ekonominė integracija bei taip sumažės jų pažeidžiamumas; kadangi Kolumbija ir Venesuela dalijasi daugiau nei 2 000 km pralaidžios sienos; kadangi Kolumbijos ir Venesuelos pasienis – tai daugiausia tankūs miškai ir sunkiai prieinamos vietos, taigi jis patrauklus neteisėtos veiklos vykdytojams ir organizuotiems nusikaltėliams;

| M. | kadangi ES Kolumbijos patikos fonde mobilizuota 128 mln. EUR ES biudžeto, 21-os valstybės narės, Čilės ir JK lėšų; kadangi 2021 m. sausio 22 d. jo penktasis strateginis komitetas apibrėžė jo būsimas strategines gaires; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES Kolumbijos patikos fonde mobilizuota 128 mln. EUR ES biudžeto, 21-os valstybės narės, Čilės ir JK lėšų; kadangi 2021 m. sausio 22 d. jo penktasis strateginis komitetas apibrėžė jo būsimas strategines gaires;

| N. | kadangi pilietinė visuomenė atlieka esminį vaidmenį taikos procese: ji telkia žmogaus teisių gynimo organizacijas, moterų organizacijas, kaimo bendruomenes, afrokolumbiečių bendruomenes ir čiabuvių gyventojų grupes, kurios yra parengusios ne vieną iniciatyvą ir pasiūlymą vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

N.

kadangi pilietinė visuomenė atlieka esminį vaidmenį taikos procese: ji telkia žmogaus teisių gynimo organizacijas, moterų organizacijas, kaimo bendruomenes, afrokolumbiečių bendruomenes ir čiabuvių gyventojų grupes, kurios yra parengusios ne vieną iniciatyvą ir pasiūlymą vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis;

| O. | kadangi ES ir Kolumbija glaudžiai bendradarbiauja politikos, ekonomikos ir prekybos srityse pagal 2009 m. lapkričio mėn. Susitarimo memorandumą, taip pat Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimą, kurio galutinis tikslas yra ne tik puoselėti šalių ekonominius ryšius, bet ir stiprinti taiką, demokratiją, pagarbą žmogaus teisėms, tvarų vystymąsi ir jų piliečių gerovę; kadangi Kolumbija yra strateginė partnerė, labai svarbi regiono stabilumui; kadangi ES ir Kolumbijos Respublika yra susitarusios dėl Kolumbijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrųjų sąlygų, kurios įsigaliojo 2020 m. kovo 1 d.; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES ir Kolumbija glaudžiai bendradarbiauja politikos, ekonomikos ir prekybos srityse pagal 2009 m. lapkričio mėn. Susitarimo memorandumą, taip pat Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimą, kurio galutinis tikslas yra ne tik puoselėti šalių ekonominius ryšius, bet ir stiprinti taiką, demokratiją, pagarbą žmogaus teisėms, tvarų vystymąsi ir jų piliečių gerovę; kadangi Kolumbija yra strateginė partnerė, labai svarbi regiono stabilumui; kadangi ES ir Kolumbijos Respublika yra susitarusios dėl Kolumbijos Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrųjų sąlygų, kurios įsigaliojo 2020 m. kovo 1 d.;

| P. | kadangi šie glaudūs santykiai apima ir tarptautinio bendradarbiavimo abiem pusėms svarbiais daugiašaliais, pvz., kovos už taiką ir kovos su terorizmu bei prekybos narkotikais, klausimais sritis; |
| --- | --- |

P.

kadangi šie glaudūs santykiai apima ir tarptautinio bendradarbiavimo abiem pusėms svarbiais daugiašaliais, pvz., kovos už taiką ir kovos su terorizmu bei prekybos narkotikais, klausimais sritis;

| 1. | pakartoja, kad remia Taikos susitarimą Kolumbijoje, ir teigiamai vertina pastaruoju metu vykusį šalių dialogą, sykiu pripažindamas jų politines pastangas, realistiškumą ir atkaklumą; pakartoja, kad yra pasirengęs toliau teikti visą įmanomą politinę ir finansinę pagalbą, kad būtų remiamas nuoseklus Taikos susitarimo įgyvendinimas, padėti pokonfliktiniu laikotarpiu, kuriuo esminį vaidmenį ir toliau atliks vietos bendruomenių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas, ir tinkamai atsižvelgti į aukų įvardytus prioritetus, susijusius su tiesa, teisingumu, žalos atlyginimu ir garantijomis, kad konfliktas nebepasikartos; pakartoja, kad solidarizuojasi su visomis aukomis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Kolumbijos Taikos susitarimas dažnai minimas kaip pavyzdys visame pasaulyje, nes juo ryžtingai siekiama spręsti konfliktą sukėlusias problemas, o pagrindinis dėmesys jame skiriamas aukų teisėms ir orumui; primena, kad reikia įgyvendinti visas tokio sudėtingo ir novatoriško susitarimo dalis, nes tik jas įgyvendinant kartu galima pašalinti pagrindines konflikto priežastis; ragina Kolumbijos vyriausybę toliau daryti pažangą įgyvendinant visus Taikos susitarimo aspektus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Kolumbijos padarytą pažangą tokiose srityse, kaip integruotoji kaimo reforma, kaimo plėtros programos (PDET – teritorinio pobūdžio plėtros planai), nukentėjusiųjų teisių užtikrinimas, neteisėtų narkotikų problemos sprendimas, neteisėtų kultūrų auginimo pakeitimas, žemės nuosavybės teisių atkūrimas ir buvusių kovotojų reintegracija, taip pat ragina imtis papildomų veiksmų ir įgyvendinti visus Taikos susitarimo aspektus, ypač tuos, kurie susiję su socialine ir ekonomine sritimi, kurioje pasiekta mažesnė pažanga; pabrėžia, kaip svarbu, kad siekiant taikos kartu ryžtingai būtų siekiama kovoti su nelygybe ir skurdu, be kita ko, ieškant sąžiningų sprendimų dėl iš savo gyvenamųjų vietų priverstų išsikelti asmenų ir bendruomenių; mano, kad labai smarkiai nuo konflikto nukentėjusioms grupėms, pvz., Kolumbijos afrikiečių ir čiabuvių bendruomenėms, reikia teikti ypatingą paramą; pripažįsta Teritorinių taikos, susitaikymo ir sambūvio tarybų (angl. Territorial Councils for Peace, Reconciliation and Coexistence) veiklą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad bendruomenių 170-yje labiausiai apleistų, skurdžiausių ir smurto apimtų savivaldybių parengti teritorinio pobūdžio plėtros planai (PDET) atlieka labai svarbų istorinį vaidmenį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | džiaugiasi visais veiksmais, kurių ėmėsi Specialusis taikos teismas siekdamas sukurti ateitį, kurioje svarbiausia kurti taiką ir panaikinti nebaudžiamumą, taip pat ragina Specialųjį taikos teismą, nepaisant daugybės sunkumų, tęsti darbus, be kita ko, dėl vėlavimo įgyvendinti teisės aktus; ragina Kolumbijos valdžios institucijas išsaugoti Integruotosios tiesos, teisingumo, žalos atlyginimo ir konfliktų prevencijos sistemos savarankiškumą ir nepriklausomumą, nes ši sistema yra labai svarus indėlis siekiant tvarios ilgalaikės taikos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia žmogaus teisių gynėjų, buvusių FARC kovotojų, socialinių ir vietos lyderių žudynes ir smurtą prieš juos; pabrėžia, kad nuolatinio smurto prieš juos naudojimo problemos sprendimas yra vienas iš didžiausių Kolumbijos sunkumų; pažymi, kad kaimo vietovėse paaštrėjo konfliktas, ir smerkia smurtą, kurio šiose vietovėse daugiausia ėmėsi neteisėtos ginkluotos grupuotės ir organizuoto nusikalstamumo grupės, susijusios su prekyba narkotikais ir neteisėta kasyba; pažymi, kad pranešama apie priverstinio perkėlimo šalies viduje, priverstinio įdarbinimo, seksualinės prievartos prieš vaikus ir moteris, žudynių, kankinimų ir kitų žiaurumų atvejus bei išpuolius prieš etnines bendruomenes ir valdžios institucijas, taip pat poveikį viešosioms institucijoms; ragina sparčiai ir kruopščiai vykdyti tyrimus ir kaltuosius patraukti atsakomybėn; primygtinai ragina Kolumbijos valstybę padidinti ir užtikrinti socialinių ir politinių lyderių, socialinių aktyvistų ir aplinkos ir kaimo bendruomenių gynėjų apsaugą ir saugumą; yra ypač susirūpinęs dėl probleminės padėties Kaukos departamente, kaip nurodyta JT deklaracijoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta pastangas kovoti su organizuotų ginkluotų grupuočių ir kitų organizacijų nusikalstamumu; pabrėžia, kad būtina skubiai imtis priemonių siekiant padidinti apsaugą, todėl ragina padidinti integruotųjų valstybės subjektų tankį tose teritorijose, taip pat ragina Nacionalinę saugumo garantijų komisiją priimti viešąją politiką dėl nusikalstamų organizacijų išardymo; į tai atsižvelgdamas palankiai vertina Strateginį asmenų reintegracijos saugumo ir apsaugos planą (angl. Strategic Security and Protection Plan for Reintegrating Persons); |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad iki 2031 m. pratęstas Nukentėjusiųjų įstatymo galiojimas ir padidintas jo biudžetas – tai bus naudinga daugiau nei devyniems milijonams asmenų, kurie yra registruoti Bendrajame nukentėjusiųjų registre, ir taip pat palankiai vertina aktyvų FARC (dabar – Bendruomenių partija) politinį dalyvavimą ir pažangą, padarytą reintegruojant beveik 14 000 buvusių kovotojų; palankiai vertina tai, kad vyriausybė įsigijo septynias iš 24 buvusių teritorinių mokymo ir reintegracijos sričių (TATR), ir atkreipia dėmesį į tai, kad jose dislokuotos saugumo pajėgos, be to, įdiegtos socialinės apsaugos priemonės, taikomos daugiau kaip 13 000 buvusių kovotojų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta Kolumbijos institucijų pastangas ir ragina jas siekti didesnės pažangos užtikrinant visišką ir nuolatinį žmogaus teisių paisymą, laikantis valstybės pareigos užtikrinti savo piliečių saugumą; atkreipia dėmesį į tai, kad smarkiai sumažėjo žmogžudysčių skaičius (nuo 25 iki 23,7100 000 gyventojų 2019–2020 m. laikotarpiu), kaip pripažįstama Jungtinių Tautų vyriausiosios žmogaus teisių komisarės ataskaitoje; pripažįsta vyriausybės įsipareigojimą ginti socialinius lyderius, žmogaus teisių gynėjus ir buvusius kovotojus bei atokias bendruomenes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nuogąstauja, kad, nepaisant buvusių sukilėlių įsipareigojimo teikti informaciją apie prekybos narkotikais maršrutus ir finansavimo šaltinius, kuriais remiamos nusikalstamos grupės, puolančios gynėjus, lyderius ir buvusius kovotojus, jie iki šiol jos nesuteikė; taip pat pareiškia esantis susirūpinęs dėl to, kad 2020 m. gruodžio 31 d. pasibaigė terminas, nustatytas buvusių FARC kovotojų turtui pristatyti, kuris naudojamas žalai nukentėjusiesiems atlyginti, ir kad pateikta tik 4 proc. susitartos sumos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina vyriausybę dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis imtis visų būtinų priemonių, kad būtų skatinami struktūriniai pokyčiai, kuriuos rekomendavo vykdyti JT ir kurie padėtų pagerinti bendrą padėtį ir maksimaliai padidinti Taikos susitarimo galimybes teigiamai pakeisti žmogaus teisių padėtį Kolumbijoje; ragina pilietines organizacijas bendradarbiauti atkuriant taikų sambūvį Kolumbijoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dar kartą pakartoja, kad smurtas nėra teisėtas politinės kovos būdas, ir ragina šiam požiūriui pritariančius asmenis įtikėti demokratija su visais jos padariniais ir reikalavimais, iš kurių, be kita ko, pirmas veiksmas būtų galutinai ir visiems laikams atsisakyti ginklų ir ginti demokratines idėjas bei siekius laikantis demokratinių taisyklių ir teisinės valstybės principų; todėl ragina Nacionalinę išlaisvinimo armiją (kurią ES įtraukė į teroristinių organizacijų sąrašą) ir FARC disidentų grupes liautis griebtis smurto ir vykdyti teroristinius išpuolius prieš Kolumbijos gyventojus, taip pat nedelsiant tvirtai ir galutinai įsipareigoti siekti taikos Kolumbijoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad padaryta pažanga išminuojant priešpėstines minas 129 savivaldybėse, o jų pašalinimo terminas pratęstas iki 2025 m.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | giria svarbų ir precedento neturintį Kolumbijos žingsnį maždaug 1 800 000 šalyje gyvenančių Venesuelos migrantų suteikti laikinosios apsaugos statusą, kuris padės užtikrinti jų žmogaus teises ir jų apsaugą bei sumažinti migrantų iš Venesuelos kančias Kolumbijoje, kartu suteikiant galimybes gauti geresnę pagalbą, įskaitant būti paskiepytiems nuo COVID-19, gauti apsaugą ir užtikrinti socialinę integraciją; tikisi, kad ES iniciatyva padėti regionams įveikti migracijos krizę sudarys sąlygas gauti didesnę paramą, atsižvelgiant į išskirtinį Kolumbijos solidarumą, ir ragina kitus tarptautinės bendruomenės narius susiburti ir remti Kolumbiją šiame procese; ragina aktyviau reaguoti ieškant politinio ir demokratinio krizės Venesueloje sprendimo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir Europos Vadovų Tarybą pagal naujas bendradarbiavimo priemones naujo biudžeto laikotarpiu padvigubinti savo politinę ir finansinę paramą Kolumbijai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia Europos Sąjungos indėlį, ypač per Europos fondą taikai Kolumbijoje, kurio ištekliai daugiausia skiriami integruotajai kaimo reformai ir reintegracijai, ypatingą dėmesį skiriant teritorinio pobūdžio plėtros planų programoms ir žemės nuosavybės įteisinimui; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į privačiojo sektoriaus dalyvavimą remiant nukentėjusiuosius, reintegraciją, neteisėtų kultūrų auginimo keitimą ir 170-ies savivaldybių teritorinio pobūdžio plėtros planus; prašo Komisijos sustiprinti prekybos susitarimo ir naujų bendradarbiavimo priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti patekimą į ES rinką, mainus ir investicijas, siekiant užtikrinti produktyvių projektų tvarumą, paramą gaunančių gyventojų pajamas ir sumažinti šių gyventojų pažeidžiamumą nusikalstamumo ir neteisėtos ekonomikos požiūriu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad sėkmingas 2016 m. Taikos susitarimo įgyvendinimas, kaip indėlis siekiant visuotinės taikos ir stabilumo, išliks vienu iš pagrindinių sustiprintų dvišalių santykių prioritetų įgyvendinant praeitų metų sausio mėn. Tarybos patvirtintą Susitarimo memorandumą; taip pat ragina ES ir Kolumbiją toliau bendradarbiauti, taip siekiant pakelti tiek Kolumbijos, tiek ES piliečių pragyvenimo lygį stiprinant ES ir Kolumbijos prekybos partnerystės susitarimo ir Taikos susitarimo sąveiką; pritaria tam, jog būtų pratęsti Specialiojo pasiuntinio taikos klausimais Kolumbijoje įgaliojimai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, rotacijos tvarka ES pirmininkaujančiai valstybei narei, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinei asamblėjai ir Kolumbijos Respublikos Vyriausybei bei Kongresui. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OL C 11, 2018 1 12, p. 79.

(2)  OL L 354, 2012 12 21, p. 3.

(3)  OL L 333, 2015 12 19, p. 3.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/94

---

P9_TA(2021)0161

Europos vaiko garantijų sistema

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos vaiko garantijų sistemos (2021/2605(RSP))

(2021/C 506/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnyje nustatytus tikslus, ypač į kovos su socialine atskirtimi ir diskriminacija, socialinio teisingumo skatinimo, ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir vaiko teisių apsaugos tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnyje nustatytus tikslus, ypač į kovos su socialine atskirtimi ir diskriminacija, socialinio teisingumo skatinimo, ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir vaiko teisių apsaugos tikslus,

| — | atsižvelgdamas į horizontaliąją socialinę išlygą, nurodytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į horizontaliąją socialinę išlygą, nurodytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnyje,

| — | atsižvelgdamas į SESV 151 ir 153 straipsniuose nurodytus socialinės politikos tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 151 ir 153 straipsniuose nurodytus socialinės politikos tikslus,

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėtą Europos socialinę chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėtą Europos socialinę chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, kaip nurodyta ES sutarties 6 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, kaip nurodyta ES sutarties 6 straipsnyje,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 1, 3, 4, 11, 14, 16, 17, 19, 20 principus, taip pat į jo 2030 m. pagrindinius tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 1, 3, 4, 11, 14, 16, 17, 19, 20 principus, taip pat į jo 2030 m. pagrindinius tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ES vaiko teisių strategijos (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ES vaiko teisių strategijos (COM(2021)0142),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos vaiko garantijų sistemos sukūrimo (COM(2021)0137), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos vaiko garantijų sistemos sukūrimo (COM(2021)0137),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 1, 2, 3, 4 ir 10 tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 1, 2, 3, 4 ir 10 tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen politines gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen politines gaires,

| — | atsižvelgdamas į persvarstytą 2020 m. Komisijos darbo programą (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytą 2020 m. Komisijos darbo programą (COM(2020)0440),

| — | atsižvelgdamas į ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą (COM(2011)0173),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl galimybės visiems turėti prieigą prie deramo būsto už prieinamą kainą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl galimybės visiems turėti prieigą prie deramo būsto už prieinamą kainą (1),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl „Europos socialinio fondo“ (ESF+) (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl „Europos socialinio fondo“ (ESF+) (COM(2018)0382),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/2221, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su papildomais ištekliais ir įgyvendinimo taisyklėmis, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-EU) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/2221, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su papildomais ištekliais ir įgyvendinimo taisyklėmis, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-EU) (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos vaiko garantijų iniciatyvos galimybių studiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos vaiko garantijų iniciatyvos galimybių studiją,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. rašytinį pareiškimą Nr. 0042/2015 dėl investicijų į vaikus, pateiktą pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. rašytinį pareiškimą Nr. 0042/2015 dėl investicijų į vaikus, pateiktą pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl vaikų teisių, atsižvelgiant į ES vaiko teisių strategiją (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl vaikų teisių, atsižvelgiant į ES vaiko teisių strategiją (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl politikos, kuria užtikrinamos minimalios pajamos kaip kovos su skurdu priemonė (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl politikos, kuria užtikrinamos minimalios pajamos kaip kovos su skurdu priemonė (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (8),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Tarptautinę vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Tarptautinę vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas (9),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų alternatyviosios vaikų priežiūros gaires, kaip įtvirtinta 2010 m. vasario 24 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje A/RES/64/142, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų alternatyviosios vaikų priežiūros gaires, kaip įtvirtinta 2010 m. vasario 24 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje A/RES/64/142,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 1 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto deklaraciją dėl didėjančio priešiškumo romams ir rasistinio pobūdžio smurto prieš romus Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 1 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto deklaraciją dėl didėjančio priešiškumo romams ir rasistinio pobūdžio smurto prieš romus Europoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus, priimtus siekiant sukurti lygybės sąjungą, kaip numatyta 2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijos politinėse gairėse, visų pirma į 2020 m. lapkričio 24 d. Komunikatą „2021–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas“ (COM(2020)0758), 2020 m. rugsėjo 18 d. Komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas“ (COM(2020)0565), 2020 m. kovo 5 d. Komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152) ir 2020 m. lapkričio 12 d. Komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus, priimtus siekiant sukurti lygybės sąjungą, kaip numatyta 2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijos politinėse gairėse, visų pirma į 2020 m. lapkričio 24 d. Komunikatą „2021–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas“ (COM(2020)0758), 2020 m. rugsėjo 18 d. Komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas“ (COM(2020)0565), 2020 m. kovo 5 d. Komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152) ir 2020 m. lapkričio 12 d. Komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (10),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 12 d. savo rezoliuciją dėl poreikio sustiprinti Europos strateginę programą dėl romų integracijos nacionalinių strategijų po 2020 m. ir aktyviau kovoti su priešiškumu romams (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 12 d. savo rezoliuciją dėl poreikio sustiprinti Europos strateginę programą dėl romų integracijos nacionalinių strategijų po 2020 m. ir aktyviau kovoti su priešiškumu romams (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją „Romų integracijos nacionalinių strategijų įgyvendinimas: kova su neigiamu požiūriu į romų kilmės asmenis Europoje“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją „Romų integracijos nacionalinių strategijų įgyvendinimas: kova su neigiamu požiūriu į romų kilmės asmenis Europoje“ (12),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų (EPSCO) tarybos ministrų bendrą deklaraciją „Skurdo ir socialinės atskirties įveikimas. COVID-19 poveikio šeimoms švelninimas. Bendradarbiavimas siekiant atverti perspektyvas stipriems vaikams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų (EPSCO) tarybos ministrų bendrą deklaraciją „Skurdo ir socialinės atskirties įveikimas. COVID-19 poveikio šeimoms švelninimas. Bendradarbiavimas siekiant atverti perspektyvas stipriems vaikams“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl negalios po 2020 m. (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl negalios po 2020 m. (13),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (2013/112/ES) (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (2013/112/ES) (14),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 15 d. JT informacinį pranešimą „COVID-19 poveikis vaikams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 15 d. JT informacinį pranešimą „COVID-19 poveikis vaikams“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (2008/867/EB), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (2008/867/EB),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją dėl socialinės apsaugos galimybių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją dėl socialinės apsaugos galimybių,

| — | atsižvelgdamas į naują įgūdžių darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naują įgūdžių darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu, Tarybai ir Komisijai dėl Vaiko garantijų sistemos (O-000025/2021 – B9-0012/2021 ir O-000026/2021 – B9-0013/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu, Tarybai ir Komisijai dėl Vaiko garantijų sistemos (O-000025/2021 – B9-0012/2021 ir O-000026/2021 – B9-0013/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos vaiko garantijų sistemos sukūrimo turi papildyti ES vaiko teisių strategiją; abu dokumentai priimti 2021 m. kovo 24 d.; kadangi ES vaiko teisių strategija sujungiamos visos esamos ir būsimos vaiko teisių iniciatyvos į vieną nuoseklią politikos sistemą ir pateikiamos rekomendacijos dėl ES vidaus ir išorės veiksmų; |
| --- | --- |

A.

kadangi pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos vaiko garantijų sistemos sukūrimo turi papildyti ES vaiko teisių strategiją; abu dokumentai priimti 2021 m. kovo 24 d.; kadangi ES vaiko teisių strategija sujungiamos visos esamos ir būsimos vaiko teisių iniciatyvos į vieną nuoseklią politikos sistemą ir pateikiamos rekomendacijos dėl ES vidaus ir išorės veiksmų;

| B. | kadangi tarptautinės organizacijos, tokios kaip Europos Taryba ir nevyriausybinės organizacijos, pvz., UNICEF, vaikų skurdą pripažino galima vaikų teisių pažeidimų priežastimi ir galimu šių pažeidimų rezultatu dėl poveikio, kurį jis turi vaikų gebėjimui naudotis savo teisėmis, taip pat negebėjimo remti pirmiau minėtų teisių rezultatu; |
| --- | --- |

B.

kadangi tarptautinės organizacijos, tokios kaip Europos Taryba ir nevyriausybinės organizacijos, pvz., UNICEF, vaikų skurdą pripažino galima vaikų teisių pažeidimų priežastimi ir galimu šių pažeidimų rezultatu dėl poveikio, kurį jis turi vaikų gebėjimui naudotis savo teisėmis, taip pat negebėjimo remti pirmiau minėtų teisių rezultatu;

| C. | kadangi vaikai, auginami turint ribotus išteklius ir nepalankiomis šeiminėmis aplinkybėmis, labiau linkę patirti skurdą ir socialinę atskirtį, o tai daro didelę įtaką jų vystymuisi ir vėliau pilnametystei, jiems trūksta tinkamų įgūdžių ir jie turi ribotas galimybes įsidarbinti, taip patekdami į nepertraukiamą kartų skurdo ratą; |
| --- | --- |

C.

kadangi vaikai, auginami turint ribotus išteklius ir nepalankiomis šeiminėmis aplinkybėmis, labiau linkę patirti skurdą ir socialinę atskirtį, o tai daro didelę įtaką jų vystymuisi ir vėliau pilnametystei, jiems trūksta tinkamų įgūdžių ir jie turi ribotas galimybes įsidarbinti, taip patekdami į nepertraukiamą kartų skurdo ratą;

| D. | kadangi pasiūlyme dėl vaiko garantijų sistemos nurodytos šešios kategorijos atitinka asmenų grupes, kurioms gresia didžiausias pavojus ir kurioms reikia nedelsiant teikti paramą ir priežiūrą; kadangi garantijų sistemos tikslai turėtų būti suprantami kaip taikomi visiems Sąjungos vaikams, kiek tai įmanoma; |
| --- | --- |

D.

kadangi pasiūlyme dėl vaiko garantijų sistemos nurodytos šešios kategorijos atitinka asmenų grupes, kurioms gresia didžiausias pavojus ir kurioms reikia nedelsiant teikti paramą ir priežiūrą; kadangi garantijų sistemos tikslai turėtų būti suprantami kaip taikomi visiems Sąjungos vaikams, kiek tai įmanoma;

| E. | kadangi vaikų skurdo ir socialinės atskirties problema yra paplitusi problema, kylanti visose visuomenėse, ir ją geriausia spręsti taikant visa apimančią ir plataus pobūdžio politiką, kurios taikymas yra siauras, bet apimtis plati, skirtą ir vaikams, ir jų šeimoms bei bendruomenėms, teikiant pirmenybę investicijoms į naujų galimybių ir sprendimų, kūrimą; kadangi į šį procesą turi būti įtrauktos visos visuomenės grupės – nuo vietos, regioninių, nacionalinių ir ES valdžios institucijų iki pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus; |
| --- | --- |

E.

kadangi vaikų skurdo ir socialinės atskirties problema yra paplitusi problema, kylanti visose visuomenėse, ir ją geriausia spręsti taikant visa apimančią ir plataus pobūdžio politiką, kurios taikymas yra siauras, bet apimtis plati, skirtą ir vaikams, ir jų šeimoms bei bendruomenėms, teikiant pirmenybę investicijoms į naujų galimybių ir sprendimų, kūrimą; kadangi į šį procesą turi būti įtrauktos visos visuomenės grupės – nuo vietos, regioninių, nacionalinių ir ES valdžios institucijų iki pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus;

| F. | kadangi moksliniai tyrimai rodo, kad investicijos į vaikus, pvz., į kokybišką ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, gali sukurti visuomenei investicijų grąžą, kuri būtų bent keturis kartus didesnė nei pačių investicijų sąnaudos, neatsižvelgiant į didesnę naudą įmonėms, turint omenyje kvalifikuotus darbuotojus, ar socialinės apsaugos sistemoms, kurioms palengvinama našta, susijusi su papildomomis išlaidomis vaikams, turintiems galimybių naudotis socialinės įtraukties priemonėmis (15); kadangi biudžeto sudarymo procedūrose investicijos į vaikus turėtų būti pripažintos kaip atskira investicijų kategorija ir atskirtos nuo įprastų socialinių išlaidų; |
| --- | --- |

F.

kadangi moksliniai tyrimai rodo, kad investicijos į vaikus, pvz., į kokybišką ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, gali sukurti visuomenei investicijų grąžą, kuri būtų bent keturis kartus didesnė nei pačių investicijų sąnaudos, neatsižvelgiant į didesnę naudą įmonėms, turint omenyje kvalifikuotus darbuotojus, ar socialinės apsaugos sistemoms, kurioms palengvinama našta, susijusi su papildomomis išlaidomis vaikams, turintiems galimybių naudotis socialinės įtraukties priemonėmis (15); kadangi biudžeto sudarymo procedūrose investicijos į vaikus turėtų būti pripažintos kaip atskira investicijų kategorija ir atskirtos nuo įprastų socialinių išlaidų;

| G. | kadangi 2019 m. 22,2 proc. ES vaikų, t. y. beveik 18 mln. vaikų, grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi mažas pajamas gaunančių šeimų vaikams, benamiams vaikams, neįgaliems vaikams, migrantų vaikams, etninėms mažumoms priklausantiems vaikams, visų pirma romų vaikams, institucinėje globoje esantiems vaikams, vaikams, auginamiems nepalankiomis šeiminėmis aplinkybėmis, vienišų tėvų šeimų, LGBTIQ šeimų ir šeimų, kuriose tėvai išvyksta dirbti į kitą šalį, vaikams kyla didelių sunkumų, pvz., jiems tenka labai prastos būsto sąlygos arba gyventi perpildytoje erdvėje, kyla kliūčių pasinaudoti pagrindinėmis ir būtiniausiomis paslaugomis, kaip antai tinkama mityba ir deramu būstu, užtikrinančiomis jų gerovę ir socialinių, kognityvinių bei emocinių įgūdžių ugdymą; kadangi tinkamai šildomas būstas, kuriame yra saugus vanduo ir tinkamos sanitarinės sąlygos, ir apskritai būstas yra būtinas vaikų sveikatai, gerovei, augimui ir vystymuisi užtikrinti; kadangi tinkamas būstas taip pat yra vaikų mokymosi ir studijų galimybes skatinantis veiksnys; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2019 m. 22,2 proc. ES vaikų, t. y. beveik 18 mln. vaikų, grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi mažas pajamas gaunančių šeimų vaikams, benamiams vaikams, neįgaliems vaikams, migrantų vaikams, etninėms mažumoms priklausantiems vaikams, visų pirma romų vaikams, institucinėje globoje esantiems vaikams, vaikams, auginamiems nepalankiomis šeiminėmis aplinkybėmis, vienišų tėvų šeimų, LGBTIQ šeimų ir šeimų, kuriose tėvai išvyksta dirbti į kitą šalį, vaikams kyla didelių sunkumų, pvz., jiems tenka labai prastos būsto sąlygos arba gyventi perpildytoje erdvėje, kyla kliūčių pasinaudoti pagrindinėmis ir būtiniausiomis paslaugomis, kaip antai tinkama mityba ir deramu būstu, užtikrinančiomis jų gerovę ir socialinių, kognityvinių bei emocinių įgūdžių ugdymą; kadangi tinkamai šildomas būstas, kuriame yra saugus vanduo ir tinkamos sanitarinės sąlygos, ir apskritai būstas yra būtinas vaikų sveikatai, gerovei, augimui ir vystymuisi užtikrinti; kadangi tinkamas būstas taip pat yra vaikų mokymosi ir studijų galimybes skatinantis veiksnys;

| H. | kadangi trūkstant statistinių duomenų nežinomas neįgalių vaikų skaičius, bet jis gali siekti 15 proc. visų Sąjungoje gyvenančių vaikų skaičiaus; kadangi neįgaliems vaikams kaip ir kitiems vaikams turėtų būti suteiktos galimybės naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, įskaitant teisę augti savo šeimoje ar šeiminėje aplinkoje, atsižvelgiant į vaiko interesus, kaip nustatyta Vaiko teisių konvencijoje; kadangi šeimos nariams dažnai tenka sumažinti arba nutraukti profesinę veiklą, kad galėtų prižiūrėti neįgalius šeimos narius; kadangi Komisijos vaiko garantijų iniciatyvos galimybių studijoje (tarpinėje ataskaitoje) nurodoma, kad nustatytos pagrindinės neįgaliems vaikams kylančios kliūtys yra fizinio prieinamumo problemos, paslaugų ir objektų nepritaikymas vaikų poreikiams ir, daugeliu atvejų, paprasčiausiai galimybės jais naudotis trūkumas; kadangi tame pačiame tyrime daug respondentų nurodė diskriminacijos problemas, visų pirma susijusias su švietimo problemomis ir būsto įperkamumu; |
| --- | --- |

H.

kadangi trūkstant statistinių duomenų nežinomas neįgalių vaikų skaičius, bet jis gali siekti 15 proc. visų Sąjungoje gyvenančių vaikų skaičiaus; kadangi neįgaliems vaikams kaip ir kitiems vaikams turėtų būti suteiktos galimybės naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, įskaitant teisę augti savo šeimoje ar šeiminėje aplinkoje, atsižvelgiant į vaiko interesus, kaip nustatyta Vaiko teisių konvencijoje; kadangi šeimos nariams dažnai tenka sumažinti arba nutraukti profesinę veiklą, kad galėtų prižiūrėti neįgalius šeimos narius; kadangi Komisijos vaiko garantijų iniciatyvos galimybių studijoje (tarpinėje ataskaitoje) nurodoma, kad nustatytos pagrindinės neįgaliems vaikams kylančios kliūtys yra fizinio prieinamumo problemos, paslaugų ir objektų nepritaikymas vaikų poreikiams ir, daugeliu atvejų, paprasčiausiai galimybės jais naudotis trūkumas; kadangi tame pačiame tyrime daug respondentų nurodė diskriminacijos problemas, visų pirma susijusias su švietimo problemomis ir būsto įperkamumu;

| I. | kadangi vaikų teisių neįmanoma palaikyti, jeigu nebus sėkmingai įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslai, ir atvirkščiai; |
| --- | --- |

I.

kadangi vaikų teisių neįmanoma palaikyti, jeigu nebus sėkmingai įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslai, ir atvirkščiai;

| J. | kadangi visi vaikai turi teisę į apsaugą nuo skurdo, o tai akivaizdžiai reiškia, kad reikalinga prevencinė politika; kadangi Europos Parlamentas ir ES pilietinė visuomenė ragina sukurti Vaiko garantijų sistemą siekdami užtikrinti, kad kiekvienas skurstantis vaikas turėtų veiksmingą galimybę laisvai naudotis kokybiškomis ir nemokamomis sveikatos priežiūros, švietimo, ikimokyklinio ugdymo ir vaikų priežiūros paslaugomis, taip pat veiksmingą galimybę gauti deramą būstą ir tinkamą mitybą; kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra yra pabrėžusi, jog kova su vaikų skurdu taip pat yra pagrindinių teisių ir teisinių įsipareigojimų klausimas (16); |
| --- | --- |

J.

kadangi visi vaikai turi teisę į apsaugą nuo skurdo, o tai akivaizdžiai reiškia, kad reikalinga prevencinė politika; kadangi Europos Parlamentas ir ES pilietinė visuomenė ragina sukurti Vaiko garantijų sistemą siekdami užtikrinti, kad kiekvienas skurstantis vaikas turėtų veiksmingą galimybę laisvai naudotis kokybiškomis ir nemokamomis sveikatos priežiūros, švietimo, ikimokyklinio ugdymo ir vaikų priežiūros paslaugomis, taip pat veiksmingą galimybę gauti deramą būstą ir tinkamą mitybą; kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra yra pabrėžusi, jog kova su vaikų skurdu taip pat yra pagrindinių teisių ir teisinių įsipareigojimų klausimas (16);

| K. | kadangi vaikų skurdo panaikinimas neabejotinai reiškia, kad vaikų tėvai ir globėjai gali dirbti naudodamiesi savo teisėmis, gaudami deramą darbo užmokestį ir saugiomis bei stabiliomis darbo sąlygomis; |
| --- | --- |

K.

kadangi vaikų skurdo panaikinimas neabejotinai reiškia, kad vaikų tėvai ir globėjai gali dirbti naudodamiesi savo teisėmis, gaudami deramą darbo užmokestį ir saugiomis bei stabiliomis darbo sąlygomis;

| L. | kadangi šiuo pasiūlymu valstybėms narėms pateikiamos konkrečios gairės, kaip visiems ir ypač nepriteklių patiriantiems vaikams užtikrinti veiksmingą ir nemokamą prieigą prie švietimo ir mokyklinės veiklos, ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, sveikatos priežiūros, sporto, laisvalaikio ir kultūrinės veiklos; kadangi valstybės narės turėtų skatinti politikos kryptis, kuriomis būtų užtikrinama galimybė gauti būstą už prieinamą kainą ir sveiką mitybą visiems vaikams, kuriems ji reikalinga, siekiant spręsti smurto problemas ir skatinti lygias galimybes visiems vaikams nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis; kadangi kiekvienas vaikas turi teisę žaisti; |
| --- | --- |

L.

kadangi šiuo pasiūlymu valstybėms narėms pateikiamos konkrečios gairės, kaip visiems ir ypač nepriteklių patiriantiems vaikams užtikrinti veiksmingą ir nemokamą prieigą prie švietimo ir mokyklinės veiklos, ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, sveikatos priežiūros, sporto, laisvalaikio ir kultūrinės veiklos; kadangi valstybės narės turėtų skatinti politikos kryptis, kuriomis būtų užtikrinama galimybė gauti būstą už prieinamą kainą ir sveiką mitybą visiems vaikams, kuriems ji reikalinga, siekiant spręsti smurto problemas ir skatinti lygias galimybes visiems vaikams nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis; kadangi kiekvienas vaikas turi teisę žaisti;

| M. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos pablogėjo vaikų, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, padėtis ir milijonai vaikų ir šeimų atsidūrė dar nepalankesnėje socialinėje ir ekonominėje padėtyje; kadangi, remiantis apytikriais vertinimais, vienas iš pandemijos padarinių yra tai, kad vaikų, gyvenančių žemiau savo atitinkamos šalies skurdo ribos, skaičius gali pašokti net iki 117 mln., o apytiksliai dar 150 mln. vaikų gyvena daugialypio skurdo sąlygomis; kadangi padidėjus nedarbui skurdas labiau gresia mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims ir šeimoms; kadangi jiems taip pat labiau gresia labai prastos būsto sąlygos, būsto nesaugumas, per didelis įsiskolinimas, iškeldinimas ir benamystė; kadangi tikimasi, kad šie skaičiai eksponentiškai padidės dėl COVID-19 pandemijos ir jos socialinių bei ekonominių padarinių, o tai turės įtakos milijonams vaikų Europoje per visą jų gyvenimą; kadangi COVID-19 krizė pablogino marginalizuotų vaikų, gyvenančių perpildytomis ir nežmoniškomis sąlygomis, turint ribotas galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas, geriamojo vandens, sanitarinių priemonių ir gauti maisto, padėtį, todėl jiems kyla didesnė rizika užsikrėsti virusu; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos pablogėjo vaikų, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, padėtis ir milijonai vaikų ir šeimų atsidūrė dar nepalankesnėje socialinėje ir ekonominėje padėtyje; kadangi, remiantis apytikriais vertinimais, vienas iš pandemijos padarinių yra tai, kad vaikų, gyvenančių žemiau savo atitinkamos šalies skurdo ribos, skaičius gali pašokti net iki 117 mln., o apytiksliai dar 150 mln. vaikų gyvena daugialypio skurdo sąlygomis; kadangi padidėjus nedarbui skurdas labiau gresia mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims ir šeimoms; kadangi jiems taip pat labiau gresia labai prastos būsto sąlygos, būsto nesaugumas, per didelis įsiskolinimas, iškeldinimas ir benamystė; kadangi tikimasi, kad šie skaičiai eksponentiškai padidės dėl COVID-19 pandemijos ir jos socialinių bei ekonominių padarinių, o tai turės įtakos milijonams vaikų Europoje per visą jų gyvenimą; kadangi COVID-19 krizė pablogino marginalizuotų vaikų, gyvenančių perpildytomis ir nežmoniškomis sąlygomis, turint ribotas galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas, geriamojo vandens, sanitarinių priemonių ir gauti maisto, padėtį, todėl jiems kyla didesnė rizika užsikrėsti virusu;

| N. | kadangi 2020 m. dėl COVID-19 pandemijos paspartėjo perėjimas prie nuotolinio mokymosi ir tokiu būdu dėl interneto prieigos ir galimybės naudotis skaitmeninėmis priemonėmis bei infrastruktūra trūkumo labiausiai buvo išskirti labai maži vaikai, kurie turi specialiųjų poreikių ir gyvena skurde, marginalizuotose bendruomenėse bei atokiose ir kaimo vietovėse, įskaitant nutolusius regionus ir teritorijas; kadangi vis didesnį nerimą kelia tai, kad daugėja vaikų, kurių tėvai prarado būstą arba darbą, ir vaikų, kurie neteko galimybės gauti maistingiausio dienos maisto, taip pat užsiimti jų raidą ir gerovę skatinančia sporto, laisvalaikio, menine ir kultūrine popamokine veikla; kadangi galimybių naudotis skaitmeniniais sprendimais ir skaitmeniniu švietimu trūkumas gali smarkiai apriboti jaunimo galimybes vėliau mokytis ir įsidarbinti, todėl jie gali netekti geresnių darbo rinkos galimybių, o ES įmonės – potencialių darbuotojų; kadangi dėl to atsiranda poreikis investuoti į skaitmeninio švietimo sprendimus; kadangi skaitmeniniai sprendimai ir kitos pagalbinės technologijos, skirtos neįgaliems vaikams, gali sudaryti sąlygas socialinės įtraukties procesui ir jį paspartinti, taip pat sąlygas naudotis platesnėmis galimybėmis vėlesniais gyvenimo etapais; kadangi dėl to šiuo atžvilgiu labai svarbu užtikrinti vienodas galimybes; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2020 m. dėl COVID-19 pandemijos paspartėjo perėjimas prie nuotolinio mokymosi ir tokiu būdu dėl interneto prieigos ir galimybės naudotis skaitmeninėmis priemonėmis bei infrastruktūra trūkumo labiausiai buvo išskirti labai maži vaikai, kurie turi specialiųjų poreikių ir gyvena skurde, marginalizuotose bendruomenėse bei atokiose ir kaimo vietovėse, įskaitant nutolusius regionus ir teritorijas; kadangi vis didesnį nerimą kelia tai, kad daugėja vaikų, kurių tėvai prarado būstą arba darbą, ir vaikų, kurie neteko galimybės gauti maistingiausio dienos maisto, taip pat užsiimti jų raidą ir gerovę skatinančia sporto, laisvalaikio, menine ir kultūrine popamokine veikla; kadangi galimybių naudotis skaitmeniniais sprendimais ir skaitmeniniu švietimu trūkumas gali smarkiai apriboti jaunimo galimybes vėliau mokytis ir įsidarbinti, todėl jie gali netekti geresnių darbo rinkos galimybių, o ES įmonės – potencialių darbuotojų; kadangi dėl to atsiranda poreikis investuoti į skaitmeninio švietimo sprendimus; kadangi skaitmeniniai sprendimai ir kitos pagalbinės technologijos, skirtos neįgaliems vaikams, gali sudaryti sąlygas socialinės įtraukties procesui ir jį paspartinti, taip pat sąlygas naudotis platesnėmis galimybėmis vėlesniais gyvenimo etapais; kadangi dėl to šiuo atžvilgiu labai svarbu užtikrinti vienodas galimybes;

| O. | kadangi ES neproporcingai daugiau neįgalių vaikų atsiduria globos įstaigose nei vaikai, kurie neturi negalios, ir atrodo, kad jų atžvilgiu dedama kur kas mažiau pastangų, kad jie galėtų pereiti nuo institucinės globos prie globos šeimoje; kadangi neįgalūs vaikai tebėra atskiriami švietimo srityje, nes yra perkeliami į specialias mokyklas, taip pat jiems tenka susidurti su fizinėmis ir kitomis kliūtimis, trukdančiomis naudotis įtraukiu ugdymu; kadangi dėl COVID-19 pandemijos dauguma protinę negalią turinčių vaikų neturėjo galimybės toliau mokytis, nes internetinis švietimas dažnai neatitinka jų specialių poreikių; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES neproporcingai daugiau neįgalių vaikų atsiduria globos įstaigose nei vaikai, kurie neturi negalios, ir atrodo, kad jų atžvilgiu dedama kur kas mažiau pastangų, kad jie galėtų pereiti nuo institucinės globos prie globos šeimoje; kadangi neįgalūs vaikai tebėra atskiriami švietimo srityje, nes yra perkeliami į specialias mokyklas, taip pat jiems tenka susidurti su fizinėmis ir kitomis kliūtimis, trukdančiomis naudotis įtraukiu ugdymu; kadangi dėl COVID-19 pandemijos dauguma protinę negalią turinčių vaikų neturėjo galimybės toliau mokytis, nes internetinis švietimas dažnai neatitinka jų specialių poreikių;

| P. | kadangi Sąjunga gali atlikti pagrindinį vaidmenį kovojant su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi visų vaikų atžvilgiu, įskaitant šešias pagrindines Komisijos nustatytas kategorijas; |
| --- | --- |

P.

kadangi Sąjunga gali atlikti pagrindinį vaidmenį kovojant su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi visų vaikų atžvilgiu, įskaitant šešias pagrindines Komisijos nustatytas kategorijas;

| Q. | kadangi judžių ES piliečių vaikai dažnai susiduria su nacionalinės teisės aktų spragomis; kadangi darbo jėgos migracija mažina skurdą trumpuoju laikotarpiu, tačiau dėl to vaikai paliekami, o tai gali sustiprinti jų nepakankamą socialinį vystymąsi ir dar labiau pabloginti nepalankias sąlygas, o migrantų tėvų vaikai, kurie vis dar gyvena savo kilmės šalyje, gali būti dažniau marginalizuojami, su jais netinkamai elgiamasi arba jie išnaudojami ir tai ypač svarbu darbuotojų judumui ES viduje (17); |
| --- | --- |

Q.

kadangi judžių ES piliečių vaikai dažnai susiduria su nacionalinės teisės aktų spragomis; kadangi darbo jėgos migracija mažina skurdą trumpuoju laikotarpiu, tačiau dėl to vaikai paliekami, o tai gali sustiprinti jų nepakankamą socialinį vystymąsi ir dar labiau pabloginti nepalankias sąlygas, o migrantų tėvų vaikai, kurie vis dar gyvena savo kilmės šalyje, gali būti dažniau marginalizuojami, su jais netinkamai elgiamasi arba jie išnaudojami ir tai ypač svarbu darbuotojų judumui ES viduje (17);

| R. | kadangi Vaiko garantijų sistema – tai viena iš pavyzdinių socialinės politikos iniciatyvų, išvardytų Komisijos politinėse gairėse ir Komisijos 2021 m. darbo programoje, ir ateityje turi būti toliau skatinama įgyvendinant plačių užmojų politikos programas ir tikslus; kadangi šį klausimą privaloma įtraukti į Konferencijos dėl Europos ateities darbotvarkę; kadangi Europos socialinių teisių ramstis ir 2013 m. Komisijos rekomendacija „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ tebėra svarbios gairės siekiant mažinti vaikų skurdą, didinti vaikų gerovę ir užtikrinti stabilią ateitį, kartu mažinant mokyklos nebaigusių asmenų skaičių; kadangi Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų plane Komisija nustatė tikslą – iki 2030 m. sumažinti žmonių, kuriems ES gresia skurdas ar socialinė atskirtis, skaičių mažiausiai 15 mln., iš kurių bent 5 mln. būtų vaikai; kadangi neigiami lyčių aspekto stereotipai ir socialinė įtaka, lemianti vadinamąjį „svajonių atotrūkį“ arba „teisių atotrūkį“, ir atstovavimo moterims, užimančios vadovaujamas pareigas, trūkumas turi įtakos mergaičių karjeros ir išsilavinimo pasirinkimui nuo ankstyvo amžiaus ir todėl prisideda prie didėjančios vyrų ir moterų nelygybės ir segmentacijos dėl lyties tam tikruose darbo rinkos sektoriuose, ypač darant karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse; |
| --- | --- |

R.

kadangi Vaiko garantijų sistema – tai viena iš pavyzdinių socialinės politikos iniciatyvų, išvardytų Komisijos politinėse gairėse ir Komisijos 2021 m. darbo programoje, ir ateityje turi būti toliau skatinama įgyvendinant plačių užmojų politikos programas ir tikslus; kadangi šį klausimą privaloma įtraukti į Konferencijos dėl Europos ateities darbotvarkę; kadangi Europos socialinių teisių ramstis ir 2013 m. Komisijos rekomendacija „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ tebėra svarbios gairės siekiant mažinti vaikų skurdą, didinti vaikų gerovę ir užtikrinti stabilią ateitį, kartu mažinant mokyklos nebaigusių asmenų skaičių; kadangi Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų plane Komisija nustatė tikslą – iki 2030 m. sumažinti žmonių, kuriems ES gresia skurdas ar socialinė atskirtis, skaičių mažiausiai 15 mln., iš kurių bent 5 mln. būtų vaikai; kadangi neigiami lyčių aspekto stereotipai ir socialinė įtaka, lemianti vadinamąjį „svajonių atotrūkį“ arba „teisių atotrūkį“, ir atstovavimo moterims, užimančios vadovaujamas pareigas, trūkumas turi įtakos mergaičių karjeros ir išsilavinimo pasirinkimui nuo ankstyvo amžiaus ir todėl prisideda prie didėjančios vyrų ir moterų nelygybės ir segmentacijos dėl lyties tam tikruose darbo rinkos sektoriuose, ypač darant karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse;

| S. | kadangi vietos ir regioninėms valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su vaikų skurdu ir išnaudojimu ir tenka svarbi atsakomybė užkertant kelią marginalizacijai ir socialinei atskirčiai; kadangi nacionalinės valdžios institucijos turėtų suteikti joms reikiamas priemones, kai įmanoma, laikytis šių tikslų; |
| --- | --- |

S.

kadangi vietos ir regioninėms valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su vaikų skurdu ir išnaudojimu ir tenka svarbi atsakomybė užkertant kelią marginalizacijai ir socialinei atskirčiai; kadangi nacionalinės valdžios institucijos turėtų suteikti joms reikiamas priemones, kai įmanoma, laikytis šių tikslų;

| 1. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos vaiko garantijų sistemos sukūrimo, kurios tikslas – užkirsti kelią skurdui ir socialinei atskirčiai ir kovoti su ja, užtikrinant nemokamas ir veiksmingas nepriteklių patiriančių vaikų galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis, tokiomis kaip ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra, švietimo ir mokyklinė veikla, sveikatos priežiūra ir bent viena sveiko maisto porcija kiekvieną mokymosi dieną ir sveika mityba bei tinkamas būstas visiems nepriteklių patiriantiems vaikams; ragina Tarybą ir valstybes nares būti drąsias ir visapusiškai bei skubiai priimti rekomendaciją ir ją įgyvendinti; tikisi, kad priimant Tarybos rekomendaciją bus atsižvelgta į šioje rezoliucijoje pateiktą informaciją; pabrėžia, kad vaiko garantijų sistema siekiama teikti valstybės paramą, kad būtų galima užkirsti kelią socialinei atskirčiai ir kovoti su ja, užtikrinant nepriteklių turintiems vaikams galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis, o tai reiškia, kad valstybės narės turėtų organizuoti ir teikti tokias paslaugas arba teikti tinkamas išmokas, kad nepriteklių patiriančių vaikų tėvai ir globėjai galėtų susimokėti už šias paslaugas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl ES vaiko teisių strategijos ir remia jos tikslus prisiimti bendrą atsakomybę už kiekvieno vaiko teisių apsaugą ir pagarbą joms, taip pat vykdyti bendrą projektą, kuriuo būtų siekiama sukurti visų asmenų atžvilgiu sveikesnę, atsparesnę ir sąžiningesnę visuomenę; pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymu dėl Tarybos rekomendacijos, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema, papildoma minėta strategija ir pagrindinis dėmesys skiriamas vaikams, kuriems reikalinga pagalba, siekiant sukurti galimybių atveriančią Europos sistemą, kurią įgyvendinant vaikų teisės būtų ginamos ir taptų svarbiausia ES darbotvarkės tema; remia pagrindinį jos tikslą kovoti su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi bei skatinti lygias, įtraukias galimybes bei sveikatą; tvirtai remia kompetentingoms nacionalinėms ir vietos valdžios institucijoms pateiktas gaires, padedančias užtikrinti, kad nepriteklių patiriantys vaikai turėtų galimybę veiksmingai ir laisvai naudotis pagrindinėmis paslaugomis, pavyzdžiui, nemokamo kokybiško ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, švietimo ir mokyklinės veiklos bei sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat veiksmingą galimybę gauti tinkamą būstą ir sveiką mitybą, kaip ir jų bendraamžiai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina ES ir valstybes nares kovoti su struktūrinėmis problemomis, kurios lemia vaikų skurdą ir socialinę atskirtį, skatinant kokybišką užimtumą ir socialinę įtrauktį, visų pirma palankių sąlygų neturinčiose grupėse; ragina valstybes nares visoje Sąjungoje užtikrinti veiksmingą Europos vaiko garantijų sistemos sukūrimą, integruojant garantijų sistemą į visus politikos sektorius, ir primygtinai ragina jas pasinaudoti esama ES politika ir fondais konkrečioms priemonėms, skirtoms vaikų skurdui ir socialinei atskirčiai panaikinti; pabrėžia, jog svarbu, kad kompetentingos nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos užtikrintų veiksmingą ir laisvą ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų, ypač daug dėmesio skiriant neįgalius vaikus auginančioms šeimoms, švietimo, mokyklinės ir bendruomeninės, taip pat sporto, laisvalaikio ir kultūrinės veiklos, sveikatos priežiūros prieinamumą, taip pat veiksmingą prieigą prie sveikos mitybos ir deramo būsto už prieinamą kainą visiems vaikams, kuriems ji reikalinga; taip pat pabrėžia, kad kompetentingos nacionalinės, regioninės ir vietos lygmens institucijos turėtų būti informuojamos, mokomos ir remiamos užtikrinant ES finansavimą; ragina valstybes nares užtikrinti vaikų teises į tinkamą būstą, teikiant atitinkamą paramą tėvams, kurie susiduria su būsto išlaikymo ar įsigijimo sunkumais, kad jie galėtų likti su savo vaikais, ir ypatingą dėmesį skirti vaikų priežiūros institucijas paliekantiems jaunuoliams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad itin svarbu daug investuoti į vaikus, siekiant panaikinti vaikų skurdą ir sudaryti jiems sąlygas augti bei visapusiškai naudotis savo teisėmis ES; pabrėžia, kad tam reikia visapusiško požiūrio į ankstyvąjį vaiko vystymąsi, pradedant pirmosiomis 1 000 dienų, kuriomis turėtų būti užtikrinta motinos sveikata, įskaitant psichinę sveikatą, saugą, saugumą ir priežiūros paslaugų teikimą atsižvelgiant į jų poreikius; ragina valstybes nares užtikrinti strateginį ir visa apimantį požiūrį, įgyvendinant vaiko garantijų sistemą, pasitelkiant tinkamas politikos priemones ir pakankamus išteklius, įskaitant išsamias tėvų ir globėjų integravimo į darbo rinką priemones, tėvų ir globėjų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimo priemones ir pajamų paramą šeimoms ir namų ūkiams, siekiant užtikrinti, kad finansinės kliūtys neužkirstų vaikams kelio naudotis kokybiškomis ir įtraukiomis paslaugomis; ragina parengti visa apimančią Europos kovos su skurdu strategiją, kurioje būtų nustatyti plataus užmojo tikslai iki 2030 m. Europoje sumažinti skurdą ir benamystę ir panaikinti ypač didelį skurdą, ypač tarp vaikų, laikantis Europos socialinių teisių ramstyje ir JT DVT nustatytų principų ir remiantis Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatytais pagrindiniais tikslais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad rengiant ES vaiko teisių strategiją buvo atsižvelgta į daugiau nei 10 000 vaikų nuomonę ir pasiūlymus; ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinant ir stebint Vaiko garantijų sistemą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, būtų įsiklausyta į vaikų ir jiems atstovaujančių organizacijų balsus, suteikiant jiems galimybę visapusiškai dalyvauti prasmingame ir įtraukiame viešajame dialoge ir konsultacijose ir išsakyti savo nuomonę jiems rūpimais klausimais ES lygmeniu, kaip tai buvo daroma 2020 m. Europos vaiko teisių forume; šiuo atžvilgiu ragina visas valstybes nares konkrečiai pavesti viešojo sektoriaus institucijai, pvz., Komisijos nariui ar ombudsmenui vaikų klausimais, įvertinti nacionalinės ir regioninės teisės aktų poveikį vaikams ir apskritai skatinti vaiko teises viešojoje politikoje ir ragina Komisiją išnagrinėti galimybę įsteigti Europos vaikų instituciją, kuri remtų ir stebėtų, kaip valstybės narės įgyvendina rekomendaciją, koordinuotų nacionalinį darbą, užtikrintų keitimąsi gerąja patirtimi ir novatoriškais sprendimais bei supaprastintų ataskaitų teikimą ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares nustatyti vaiko teisų finansavimo prioritetus pagal nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis nustatytus poreikius ir labai ragina jas viršyti iš anksto nustatytas sumas ES finansavimo schemose; ragina valstybes nares informuoti, mokyti ir remti vietos ir regionines valdžios institucijas užtikrinant ES finansavimą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų laikomasi suderinto požiūrio programuojant ir naudojant ES lėšas, taip pat paspartinti jų naudojimą bei skirti visus galimus nacionalinius išteklius, kuriuos papildytų ES fondų, pvz., Europos socialinio fondo (ESF+), sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtos ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvos (REACT-EU), Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), programos „InvestEU“, programos „Erasmus+“, Prieglobsčio ir migracijos fondo (PMIF) ir programos „ES – sveikatos labui“ lėšos; primena, kad valstybės narės savo nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose privalo taikyti specialias priemones, kuriomis investuojama į vaikus ir jaunimą, kad galėtų gauti lėšų pagal programos „Next Generation EU“ ramstį, skirtą EGADP; primena programos „Next Generation EU“ galimybes teikti finansinę paramą ir organizacijoms, pavyzdžiui, NVO bei labdaros organizacijoms, taip pat socialinę pagalbą nepriteklių patiriančioms šeimoms; atsižvelgdamas į tai, ragina visas valstybes nares, ne tik tas, kurios labiausiai kenčia nuo vaikų skurdo, skirti bent 5 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, veiklai pagal Europos vaiko garantijų sistemą remti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares atsižvelgti į ypatingą nepriteklių patiriančių vaikų situaciją ir visų pirma vaikų, kurie patiria ypač daug sunkumų, padėtį įgyvendinant Vaiko garantijų sistemą; pabrėžia, kad vaiko garantijų sistema turėtų padėti pasiekti JT neįgaliųjų teisių konvencijos tikslą pereiti nuo institucinės globos prie globos šeimoje ar bendruomenėje; ragina valstybes nares, įgyvendinant vaiko garantijų sistemą, integruoti lyčių aspektą ir laikytis tarpsektorinio požiūrio; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad vaiko garantijų sistema turėtų tapti nuolatine priemone, kuria siekiama užkirsti kelią vaikų skurdui ES ir su juo kovoti struktūriškai; pabrėžia savaime suprantamą priemonės „Next Generation EU“ ir vaiko garantijų sistemos, kaip ES priemonių, kuriomis siekiama investuoti į būsimas kartas, sąsają ir todėl ragina stiprinti dviejų Sąjungos programų sąveiką, taip pat siekiant visapusiškai ir prasmingai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį ir Europos vaiko teisių strategiją; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų parengti daugiametes nacionalines skurdo mažinimo strategijas, taip pat apibrėžtas pagal būsimo Bendrųjų nuostatų reglamento 4.3 reikiamą sąlygą dėl kovos su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi, ir užtikrinti, kad nacionaliniais vaiko garantijų sistemos veiksmų planais būtų siekiama konkrečių jais numatytų rezultatų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares panaikinti bet kokią diskriminaciją nemokamos ir kokybiškos vaikų priežiūros ir švietimo paslaugų, nemokamos ir kokybiškos sveikatos priežiūros paslaugų, taip pat deramo būsto ir sveikos mitybos bei laisvalaikio veiklos prieinamumo srityje, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi taikytinų ES ir nacionalinio lygmens kovos su diskriminacija teisės aktų; ragina skubiai atnaujinti derybas dėl horizontaliosios kovos su diskriminacija direktyvos, kuri yra pagrindinė priemonė šiuo klausimu; ragina valstybes nares investuoti pakankamai išteklių, siekiant panaikinti segregaciją mokyklų klasėse ir skatinti įtraukumą, kad vaikai turėtų vienodas gyvenimo pradžios sąlygas ir kuo anksčiau išsivaduotų iš skurdo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad galimybės naudotis tekančiu vandeniu ir sanitarinėmis priemonėmis visoje Sąjungoje labai skiriasi, ir vidutiniškai 80–90 proc. gyventojų yra prisijungę prie kanalizacijos sistemų šiaurinėje, pietinėje ir vidurio Europos dalyse, o kur kas mažiau gyventojų yra prisijungę prie kanalizacijos ir vandens valymo sistemų Rytų Europoje, t. y. vidutiniškai 64 proc. (18); pabrėžia, kad nepakankamas socialinio būsto prieinamumas tampa kliūtimi menkas pajamas gaunančioms vaikus auginančioms šeimoms; yra susirūpinęs dėl to, kad pernelyg daug vaikų pagrindinės vandens, sanitarinės ir higienos priemonės vis dar nepasiekiamos ir kad labiausiai pažeidžiamiems ir marginalizuotiems vaikams ypač trūksta galimybių naudotis pagrindinėmis sanitarinėmis paslaugomis; ragina valstybes nares užtikrinti, kad kiekvienas vaikas galėtų naudotis tekančiu vandeniu, sanitarinėmis priemonėmis ir asmens higienos priemonėmis tiek namuose, tiek mokykloje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares teikti pirmenybę nuolatinio gyvenamojo būsto suteikimui benamiams vaikams ir jų šeimoms ir į savo nacionalinius vaiko garantijų sistemos veiksmų planus įtraukti apgyvendinimo sprendimus vaikams, patiriantiems benamystę ir gyvenantiems labai blogomis būsto sąlygomis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į miestams būdingas problemas, susijusias su vaikų skurdu, visų pirma siekiant spręsti šį rimtą klausimą labiausiai nepasiturinčiuose miestų rajonuose, kuriuose ši problema gali būti nesprendžiama, jei nėra daugialypių ir kokybiškų rodiklių, kurie padėtų suvokti realią padėtį; pabrėžia, kad šiai sričiai reikia skirti konkrečias priemones ir išteklius, kad būtų teikiamos kokybiškos, prieinamos ir įtraukios paslaugos nepriteklių patiriantiems vaikams ir jų šeimoms, gyvenantiems miestuose; pabrėžia, kad į visus vaiko garantijų sistemos įgyvendinimo etapus reikia įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir savivaldybes, taip pat pilietinės visuomenės veikėjus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina valstybes nares dėti pastangas siekiant Europos švietimo erdvės (COM(2020)0625) tikslų ir toliau visapusiškai įgyvendinti visus 2021–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų plane (COM(2020)0758) rekomenduojamus veiksmus švietimo ir mokymo srityje; ragina valstybes nares nedelsiant paskirti kompetentingus nacionalinius koordinatorius, aprūpintus tinkamais ištekliais ir turinčius tvirtus įgaliojimus, taip pat turinčius skirtingų veiklos sričių kompetencijų; ragina šiuos koordinatorius kas dvejus metus tinkamai pranešti apie padarytą pažangą visais vaiko garantijų sistemos aspektais ir reguliariai keistis geriausia patirtimi su savo nacionaliniais partneriais; ragina Komisiją užtikrinti sustiprintą institucijų veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti universaliųjų viešųjų vaikų priežiūros, švietimo ir sveikatos priežiūros tinklų, atitinkančių aukštos kokybės standartus, kūrimą ir stiprinimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją pagal savo Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų planą pateikti pasiūlymą dėl Barselonos tikslų ir Europos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros kokybės sistemos persvarstymo, siekiant skatinti didesnę valstybių narių konvergenciją ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje; pabrėžia, kad reikia kurti ES iniciatyvas, kuriomis būtų remiamas internetinis ir nuotolinis mokymasis bei taip užtikrinamas lankstus ir įtraukus pradinis bei vidurinis ugdymas, išsaugant tiesioginį mokymąsi kaip pradinio ugdymo metodą ir užtikrinant jo prieinamumą visiems vaikams, visų pirma neįgaliems vaikams; ragina valstybes nares panaikinti skaitmeninę atskirtį, didinant interneto prieigą atokiose ir kaimo vietovėse ir teikiant jai pirmenybę, nes 10 proc. ES namų ūkių vis dar neturi galimybės naudotis internetu; ragina sukurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę visos Europos mastu, siekiant investuoti į skaitmeninės atskirties mažinimą ir įgalinti vaikus suteikiant jiems skaitmeninių ir verslumo įgūdžių; pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti vienodas galimybes vaikams, mokytojams ir tėvams naudotis skaitmenine infrastruktūra bei įgūdžiais tiek mieste, tiek kaime, siekiant išvengti skaitmeninės atskirties, taip pat atokių ir atokiausių regionų vaikams; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti finansinę paramą toms sritims, kuriose reikia atnaujinti technologijas, ir visapusišką mokymą tiek mokytojams, tiek mokiniams, kad jie galėtų prisitaikyti prie naujų technologijų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares nedelsiant nustatyti COVID-19 krizės sukeltus mokymosi trikdžius ir nelygybę švietimo srityje, tiek siekiant skubiai sudaryti nuotolinio mokymosi sąlygas vaikams, tiek teikiant ilgalaikių struktūrinės nelygybės problemos sprendimo būdų; ragina valstybes nares įvertinti, įgyvendinti ir stebėti galimybes gauti išsilavinimą vaikams, visų pirma iš pažeidžiamų grupių ir šeimų, ir pandemijos metu užtikrinti tokį pat kokybišką švietimą, taip pat skatinti skaitmeninį raštingumą ir pritaikyti švietimo priemones nuotoliniam mokymuisi; yra susirūpinęs, kad, atsigaunant po krizės ir galimai jai tebesitęsiant, taps dar būtiniau kovoti su vaikų skurdu ir tas skurdas dar labiau paveiks vaikus – pažeidžiamiausią iš sunkiausioje padėtyje esančių gyventojų grupę; ragina valstybes nares rengti COVID-19 imunizacijos sprendimus, skirtus pagal garantijų sistemą nurodytoms vaikų kategorijoms, ir teikti jiems pirmenybę, kai šie sprendimai taps plačiai prieinami vaikams; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena svarbų vaidmenį, kurį socialinės ekonomikos įmonės ir socialinį poveikį turinti verslumo skatinimo veikla gali atlikti įgyvendinant vaiko garantijų sistemą, taip pat poreikį investuoti į gebėjimų stiprinimą, galimybes gauti finansavimą ir verslumo ugdymą bei mokymus šioje srityje; pabrėžia, kad reikia užtikrinti vaiko garantijų sistemos ir būsimo ES socialinės ekonomikos veiksmų plano sąveiką; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad strateginės investicijos, turinčios socialinį poveikį, yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad nebūtų įtvirtintas krizės poveikis vaikams, ypač tiems, kurie jau patiria skurdo ir socialinės atskirties pavojų arba kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis ir kurie yra ypač nepalankioje padėtyje, kaip nurodyta rekomendacijoje; pabrėžia, kaip svarbu pritraukti viešojo ir privačiojo sektorių investicijas, siekiant garantijų sistemos tikslų, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia programos „InvestEU“ ir fondo vaidmenį, visų pirma pasitelkiant socialines investicijas ir įgūdžius bei tvarios infrastruktūros politikos linijas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti savo dabartines biudžeto procedūras, susijusias su socialinėmis išlaidomis, siekiant pabrėžti skirtingą investicijų į vaikus poveikį, kurį jos gali daryti, palyginti su įprastomis socialinėmis išlaidomis, turint omenyje grąžą, daugiklius ir alternatyviąsias sąnaudas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią žalai, kuri padaroma vaikams, ir apsaugoti juos nuo visų formų smurto, parengiant strategijas, pagal kurias nustatomi vaikai, kuriems tai gresia, ir jiems teikiamas prioritetas, kad būtų galima imtis prevencinių ir reagavimo intervencinių veiksmų, bendradarbiaujant su tėvais, mokytojais, sveikatos priežiūros ir bendruomenės darbuotojais; ragina valstybes nares užkirsti kelią smurtui dėl lyties ir apsaugoti kiekvieną vaiką, ypač daug dėmesio skiriant mergaitėms ir jaunoms moterims, sukuriant ar stiprinant stebėsenos ir pranešimų teikimo mechanizmus bei konkrečias tarnybas, kad būtų galima reaguoti į smurto dėl lyties atvejus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad būtina užtikrinti socialinę apsaugą ir paramą šeimoms, ir ragina kompetentingas nacionalines institucijas užtikrinti tinkamas ir prieinamas socialinės apsaugos sistemas ir įgyvendinti integruotas vaikų apsaugos sistemas, įskaitant veiksmingą prevenciją, ankstyvąją intervenciją ir paramą šeimoms, siekiant užtikrinti tėvų neprižiūrimų arba tėvų priežiūrą galinčių prarasti vaikų saugumą ir saugą, taip pat priemones, kuriomis remiamas perėjimas nuo institucinės prie kokybiškos šeimos ir bendruomenės priežiūros paslaugų; ragina valstybes nares padidinti investicijas į vaikų apsaugos sistemas ir socialinės gerovės paslaugas kaip svarbią vaiko garantijų sistemos įgyvendinimo dalį; pabrėžia, kad psichinės sveikatos problemos yra plačiai paplitusios dėl dabartinių izoliavimo priemonių ir švietimo aplinkos, ir ragina valstybes nares pirmiausia investuoti į psichinės ir fizinės vaikų sveikatos apsaugą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares teikti socialines paslaugas, įskaitant paslaugas, susijusias su nepilnamečių apsauga, taip pat skirti pakankamai finansinių, techninių ir žmogiškųjų išteklių; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares parengti konkrečias strategijas, kaip apsaugoti vaikus nuo seksualinės prievartos ir išnaudojimo internete, nes taikant izoliavimo priemones vaikai praleidžia daugiau laiko internete, ir tai padidina jų riziką patirti prievartą internete, įskaitant vaikų pornografiją ir patyčias internete; primygtinai ragina valstybes nares rengti informavimo kampanijas tiek tėvams, tiek vaikams apie pavojus, su kuriais vaikai susiduria internetinėje aplinkoje; ragina Komisiją ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su privačiojo sektoriaus operatoriais, siekiant finansuoti naujų technologijų kūrimą, kad būtų galima nustatyti ir pašalinti vaikų pornografijos ir vaikų seksualinės prievartos medžiagą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad išsamus požiūris labai svarbus siekiant panaikinti vaikų skurdą ir jis turi apimti individualią paramą tėvams; ragina valstybes nares skatinti investicijas į tvarias darbo vietas ir socialinę paramą tėvams, be kita ko, motinystės ir vaiko priežiūros atostogų metu, ir plėtoti tikslinę užimtumo politiką, siekiant užtikrinti deramą gyvenimo lygį, sąžiningas darbo sąlygas, palankias geros profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros sąlygas, įtraukią darbo rinką ir geresnes įsidarbinimo galimybes, daugiausia dėmesio skiriant profesiniam mokymui ir rengimui, taip pat kvalifikacijos kėlimui ir perkvalifikavimui; ragina valstybes nares įtraukti tokias priemones į savo nacionalinius vaiko garantijų sistemos veiksmų planus; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti sklandų tėvų grįžimą į darbą, turi būti numatyta nemokama vaiko priežiūros nuo ankstyvo amžiaus parama; ragina visas valstybes nares numatyti išlaikomų vaikų priežiūros laikotarpius pensijų sistemose ir užtikrinti finansinę bei profesinę paramą žmonėms, besirūpinantiems tuose pačiuose namuose gyvenančiais neįgaliais šeimos nariais; pabrėžia, jog rūpinimasis savo giminaičiais dažnai gali daryti neigiamą poveikį jų šeimai ir profesiniam gyvenimui, dėl to jie gali patirti atskirtį ir diskriminaciją; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių priemonių siekiant apsaugoti „namuose paliktų vaikų“, t. y. vaikų, kuriuos paliko tėvai migrantai, gerovę; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad pasiūlymo dėl minimaliojo darbo užmokesčio tikslas – pagerinti dirbančių asmenų, įskaitant ir tėvų, o ypač moterų, pajamų padėtį; primena, kad sąžiningos darbo sąlygos ir deramas darbo užmokestis turi papildyti kovos su skurdu priemones, įskaitant garantijų sistemą, kartu užtikrinant nacionalinius ypatumus ir gerbiant subsidiarumą; mano, kad toks požiūris pagerins vaikų gerovę ir sumažins nelygybę nuo pat mažens, kartu įveikiant jų skurdą; primena valstybėms narėms, kad Komisijos rekomendacijoje dėl Veiksmingos aktyvios paramos užimtumui (EASE) (C(2021)1372) pateikiamos gairės, kaip užtikrinti laipsnišką perėjimą nuo neatidėliotinų priemonių, kurių imtasi pandemijos metu darbo vietoms išsaugoti, iki naujų priemonių, kurios reikalingos darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą užtikrinančiam atsigavimui; palankiai vertina pasiūlymą dėl darbo užmokesčio skaidrumo direktyvos, kuria siekiama sumažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumus ir taip pagerinti moterų finansinį stabilumą ir finansinį nepriklausomumą apskritai, taip pat padėti paveiktoms moterims išvengti skurdo ir smurto šeimoje atvejų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares spręsti mokyklos nebaigusių asmenų problemą; pabrėžia, jog sustiprintoje Jaunimo garantijų iniciatyvoje (19) nurodoma, kad visi jaunuoliai nuo 15 metų per keturių mėnesių laikotarpį nuo darbo netekimo arba formaliojo mokymosi užbaigimo turėtų gauti pasiūlymą dirbti, mokytis, atlikti stažuotę arba gamybinę praktiką; be to, ragina valstybes nares įgyvendinti sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą, užtikrinti kokybiškus pasiūlymus, įskaitant teisingą atlyginimą, ir skatinti jaunuolius naudotis Jaunimo garantijų iniciatyvos paslaugomis; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad Jaunimo garantijų iniciatyva, vaiko garantijų sistema ir Europos neįgaliųjų teisių strategija papildytų viena kitą, siekiant patenkinti neįgalių vaikų poreikius ir užtikrinti geresnę prieigą prie pagrindinių paslaugų ir savarankiško gyvenimo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina valdymo, stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo mechanizmų sukūrimą; ragina Komisiją toliau stebėti daromą pažangą Europos semestre, be kita ko, taikant specialius rodiklius socialinių rodiklių suvestinėje, ir prireikus pateikti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; ragina Komisiją įtraukti Parlamentą į bendrą stebėsenos sistemą ir Socialinės apsaugos komiteto veiklą; pabrėžia, kad Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant dialogą su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis bei pilietine visuomene; pabrėžia, kaip svarbu įtraukti vaiko teisių ir gerovės parametrus ir rodiklius į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, susijusias su Europos semestru ir Europos socialinių teisių ramsčiu; ragina Komisiją pritaikyti socialinės rodiklių suvestinės rodiklius, įskaitant neapibendrintus duomenis, siekiant atsižvelgti į visas Komisijos nustatytas vaikų, kuriems reikia pagalbos, kategorijas, ir toliau rengti gaires, kuriomis būtų vadovaujamasi vertinant ir stebint Europos vaiko garantijų sistemos poveikį, ir suformuoti įgyvendinimo integravimo institucinę struktūrą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares, remiantis konkrečiomis nustatytomis vaikų, kuriems reikalinga pagalba, grupėmis, parengti daugiametes nacionalines strategijas, kuriomis sprendžiama vaikų skurdo ir socialinės atskirties problema, taip pat Europos vaiko garantijų sistemos nacionalinį veiksmų planą, nustatyti tikslus ir reikiamą finansavimą, kad būtų galima realiai įgyvendinti galimybių atveriančią politiką; pabrėžia, kad būtina apibrėžti griežtus, išmatuojamus tikslus; primena, kad svarbu įtraukti visas atsakingas regionines ir vietos valdžios institucijas bei atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant socialinės ekonomikos subjektus, švietimo institucijas, privatųjį sektorių, nevyriausybines organizacijas ir pilietinės visuomenės organizacijas, taip pat pačius vaikus ir tėvus; ragina Komisiją reguliariai pranešti Parlamentui apie garantijų sistemos įgyvendinimo padėtį; pakartoja, kad reikia gerinti neapibendrintų duomenų rinkimą valstybių narių ir ES lygmenimis, siekiant padėti stebėti ir vertinti pažangą panaikinant vaikų skurdą ir socialinę atskirtį ir pagrindžiant stebėseną bei politikos formavimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad nacionalinės duomenų rinkimo sistemos buvo įtrauktos į nacionalinius veiksmų planus siekiant įgyvendinti vaiko garantijų sistemą; pabrėžia, kad reikia parengti geresnės kokybės rodiklius visoms valstybėms narėms visose vaiko garantijų sistemos intervencijos srityse, siekiant tinkamai spręsti daugialypius uždavinius, susijusius su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi švietimo ir vaikų priežiūros, sveikatos priežiūros, būsto ir galimybės gauti tinkamą mitybą srityse, taip pat įtraukti į šią sistemą kuo daugiau sunkiausioje padėtyje esančių vaikų; pakartoja, kad svarbu sudaryti galimybę valstybėms narėms keistis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Tarybą skubiai priimti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos vaiko garantijų sistemos sukūrimo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Tarybą vėl taikyti Direktyvą dėl moterų dalyvavimo valdybose; pabrėžia, kad moterų, užimančių vadovaujamas pareigas, atstovavimas daro įtaką mergaičių ir jaunų moterų mokymosi ir karjeros krypties pasirinkimui ir prisideda prie nelygybės panaikinimo tam tikruose darbo rinkos sektoriuose, kuriuose dirba mažiau moterų, taip pat darbo sąlygų feminizuotuose sektoriuose gerinimo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0020.

(2)  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

(3)  OL L 437, 2020 12 28, p. 30.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0090.

(5)  OL C 346, 2018 9 27, p. 156.

(6)  OL C 366, 2017 10 27, p. 19.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0371.

(9)  Visų pirma Bendrąją pastabą Nr. 5 dėl Vaiko teisių konvencijos bendrųjų įgyvendinimo priemonių, Nr. 6 dėl elgesio su nelydimais ir atskirtais vaikais už jų kilmės šalies ribų; Nr. 10 dėl vaiko teisių nepilnamečių justicijos srityje, Nr. 12 dėl vaiko teisės būti išklausytam, Nr. 13 dėl vaiko teisės į laisvę nuo bet kokio pobūdžio smurto, Nr. 14 dėl vaiko teisės į tai, kad pirmiausia būtų vadovaujamasi jo interesais, Nr. 15 dėl vaiko teisės naudotis tobuliausiomis sveikatos sistemos paslaugomis ir Nr. 16 dėl valstybės prievolių, susijusių su verslo sektoriaus poveikiu vaikų teisėms.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0066.

(11)  OL C 449, 2020 12 23, p. 2.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0229.

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0156.

(14)  OL L 59, 2013 3 2.

(15)  Pensilvanijos universiteto tyrimas dėl didelės investicijų grąžos (angl. Study on High Return on Investment, ROI): https://www.impact.upenn.edu/early-childhood-toolkit/why-invest/what-is-the-return-on-investment/.

(16)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, „Kova su vaikų skurdu. Pagrindinių teisių klausimas“, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2018 m.

(17)  UNICEF tyrimas apie tėvų nepritekliaus poveikį Moldovos migrantų paliktiems vaikams (angl. Study on the impact of parental deprivation on the children left behind by Moldovan migrants) http://www.childrenleftbehind.eu/wp-content/uploads/2011/05/2008_UNICEF-CRIC-et.al_._Moldova_ParentalDeprivation1.pdf.

(18)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/urban-waste-water-treatment/urban-waste-water-treatment-assessment-5

(19)  OL C 372, 2020 11 4, p. 1.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/105

---

P9_TA(2021)0162

COVID testavimo prieinamumas ir įperkamumas

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 testavimo prieinamumo ir įperkamumo (2021/2654(RSP))

(2021/C 506/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 6, 9, 114, 153, 168, 169 ir 191 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 6, 9, 114, 153, 168, 169 ir 191 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 17 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0130), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 17 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0130),

| — | atsižvelgdamas į dabartines tarptautines sveikatos priežiūros taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dabartines tarptautines sveikatos priežiūros taisykles,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 28 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2020/1595 dėl COVID-19 tyrimų strategijų, įskaitant greitųjų antigenų testų naudojimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 28 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2020/1595 dėl COVID-19 tyrimų strategijų, įskaitant greitųjų antigenų testų naudojimą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 21 d. Tarybos rekomendaciją dėl bendros greitųjų antigenų testų naudojimo ir patvirtinimo sistemos ir COVID-19 tyrimų rezultatų tarpusavio pripažinimo Europos Sąjungoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 21 d. Tarybos rekomendaciją dėl bendros greitųjų antigenų testų naudojimo ir patvirtinimo sistemos ir COVID-19 tyrimų rezultatų tarpusavio pripažinimo Europos Sąjungoje (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi kiekvienas ES pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų (4); |
| --- | --- |

A.

kadangi kiekvienas ES pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų (4);

| B. | kadangi veiksmingas testavimas laikomas lemiama priemone siekiant sustabdyti SARS-CoV-2 ir susirūpinimą keliančių jo atmainų plitimą, nustatyti infekcijas ir apriboti izoliacijos ir karantino priemones ir kadangi jis ir toliau atliks pagrindinį vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas laisvam asmenų judėjimui ir užtikrinant tarpvalstybinį vežimą ir tarpvalstybinį paslaugų teikimą pandemijos metu; |
| --- | --- |

B.

kadangi veiksmingas testavimas laikomas lemiama priemone siekiant sustabdyti SARS-CoV-2 ir susirūpinimą keliančių jo atmainų plitimą, nustatyti infekcijas ir apriboti izoliacijos ir karantino priemones ir kadangi jis ir toliau atliks pagrindinį vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas laisvam asmenų judėjimui ir užtikrinant tarpvalstybinį vežimą ir tarpvalstybinį paslaugų teikimą pandemijos metu;

| C. | kadangi siekiant stebėti epidemiologinę situaciją ir greitai nustatyti papildomų SARS-CoV-2 atmainų atsiradimą būtina turėti pakankamai testavimo ir sekos kaitos pajėgumų; |
| --- | --- |

C.

kadangi siekiant stebėti epidemiologinę situaciją ir greitai nustatyti papildomų SARS-CoV-2 atmainų atsiradimą būtina turėti pakankamai testavimo ir sekos kaitos pajėgumų;

| D. | kadangi Komisija pasiūlė Europos sveikatos sąjungai skirtą teisės aktų rinkinį; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija pasiūlė Europos sveikatos sąjungai skirtą teisės aktų rinkinį;

| E. | kadangi šių tyrimų prieinamumas ir įperkamumas valstybėse narėse labai skiriasi, ypač kai kalbama apie nemokamus tyrimus pirminės grandies darbuotojams, įskaitant sveikatos sektoriaus, mokyklų, universitetų ir vaikų priežiūros įstaigų darbuotojus; |
| --- | --- |

E.

kadangi šių tyrimų prieinamumas ir įperkamumas valstybėse narėse labai skiriasi, ypač kai kalbama apie nemokamus tyrimus pirminės grandies darbuotojams, įskaitant sveikatos sektoriaus, mokyklų, universitetų ir vaikų priežiūros įstaigų darbuotojus;

| F. | kadangi Komisija pasiūlė sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemą, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (ES COVID-19 pažymėjimą); |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija pasiūlė sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemą, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (ES COVID-19 pažymėjimą);

| G. | kadangi COVID-19 pažymėjimas sudarytų palankesnes sąlygas ES piliečiams ir gyventojams laisvai judėti; kadangi daugelyje valstybių narių vis dar reikalaujama, kad prieš atvykdami arba atvykę į jų teritoriją asmenys būtų atlikę arba atliktų tyrimą dėl COVID-19 infekcijos; |
| --- | --- |

G.

kadangi COVID-19 pažymėjimas sudarytų palankesnes sąlygas ES piliečiams ir gyventojams laisvai judėti; kadangi daugelyje valstybių narių vis dar reikalaujama, kad prieš atvykdami arba atvykę į jų teritoriją asmenys būtų atlikę arba atliktų tyrimą dėl COVID-19 infekcijos;

| H. | kadangi tuo metu, kai įsigalios reglamentas dėl ES COVID-19 pažymėjimo, ne visi ES piliečiai ir gyventojai bus paskiepyti dėl to, kad jiems dar nebuvo pasiūlyta skiepytis, arba dėl to, kad jie negali ar nenori skiepytis, ir todėl reikės kliautis tyrimo rezultatų ar persirgtos ligos pažymėjimais, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos laisvai judėti; |
| --- | --- |

H.

kadangi tuo metu, kai įsigalios reglamentas dėl ES COVID-19 pažymėjimo, ne visi ES piliečiai ir gyventojai bus paskiepyti dėl to, kad jiems dar nebuvo pasiūlyta skiepytis, arba dėl to, kad jie negali ar nenori skiepytis, ir todėl reikės kliautis tyrimo rezultatų ar persirgtos ligos pažymėjimais, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos laisvai judėti;

| I. | kadangi remiantis Tarybos 2021 m. sausio 21 d. rekomendacija sudarytame tyrimų sąraše nurodytas nukleorūgščių amplifikacijos (NRA) tyrimas yra neatskiriama numatytų ES COVID-19 pažymėjimų dalis; |
| --- | --- |

I.

kadangi remiantis Tarybos 2021 m. sausio 21 d. rekomendacija sudarytame tyrimų sąraše nurodytas nukleorūgščių amplifikacijos (NRA) tyrimas yra neatskiriama numatytų ES COVID-19 pažymėjimų dalis;

| J. | kadangi dėl tyrimų kainos, mažų garantijų darbo sąlygų ir ribotos prieigos prie teisinės apsaugos sezoniniams darbuotojams kyla ypatingų sunkumų, susijusių su tyrimais ir saviizoliacija visuomenės sveikatos naudai; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl tyrimų kainos, mažų garantijų darbo sąlygų ir ribotos prieigos prie teisinės apsaugos sezoniniams darbuotojams kyla ypatingų sunkumų, susijusių su tyrimais ir saviizoliacija visuomenės sveikatos naudai;

| K. | kadangi COVID-19 neproporcingai paveikė pažeidžiamas gyventojų grupes, etnines mažumas, slaugos namų gyventojus ir apgyvendinimo paslaugas vyresniems žmonėms, neįgaliesiems ir benamiams; kadangi pažeidžiamiems gyventojams kyla didesnė rizika patirti finansinę diskriminaciją, kai jie neturi galimybės gauti nemokamų tyrimų; |
| --- | --- |

K.

kadangi COVID-19 neproporcingai paveikė pažeidžiamas gyventojų grupes, etnines mažumas, slaugos namų gyventojus ir apgyvendinimo paslaugas vyresniems žmonėms, neįgaliesiems ir benamiams; kadangi pažeidžiamiems gyventojams kyla didesnė rizika patirti finansinę diskriminaciją, kai jie neturi galimybės gauti nemokamų tyrimų;

| L. | kadangi veiksmingas testavimas taip pat yra strategijos, kuria siekiama skatinti ekonomikos atsigavimą ir sudaryti sąlygas valstybėse narėse įprastai vykdyti švietimo ir socialinę veiklą, kad būtų galima visapusiškai naudotis pagrindinėmis teisėmis, esminė sudedamoji dalis; |
| --- | --- |

L.

kadangi veiksmingas testavimas taip pat yra strategijos, kuria siekiama skatinti ekonomikos atsigavimą ir sudaryti sąlygas valstybėse narėse įprastai vykdyti švietimo ir socialinę veiklą, kad būtų galima visapusiškai naudotis pagrindinėmis teisėmis, esminė sudedamoji dalis;

| M. | kadangi visos valstybės narės siūlo nemokamas vakcinas nuo COVID-19, tačiau tik kai kurios valstybės siūlo nemokamus tyrimus; kadangi kitų valstybių narių piliečiai ir gyventojai už COVID-19 tyrimus dažnai turi mokėti brangiau, todėl ši galimybė kai kuriems asmenims tampa nepasiekiama ir kyla diskriminacijos dėl socialinės ir ekonominės padėties rizika; |
| --- | --- |

M.

kadangi visos valstybės narės siūlo nemokamas vakcinas nuo COVID-19, tačiau tik kai kurios valstybės siūlo nemokamus tyrimus; kadangi kitų valstybių narių piliečiai ir gyventojai už COVID-19 tyrimus dažnai turi mokėti brangiau, todėl ši galimybė kai kuriems asmenims tampa nepasiekiama ir kyla diskriminacijos dėl socialinės ir ekonominės padėties rizika;

| N. | kadangi siekiant išvengti nelygybės ir diskriminacijos tarp paskiepytų ir nepaskiepytų ES piliečių ir gyventojų tiek tyrimai, tiek skiepijimas turi būti nemokami; |
| --- | --- |

N.

kadangi siekiant išvengti nelygybės ir diskriminacijos tarp paskiepytų ir nepaskiepytų ES piliečių ir gyventojų tiek tyrimai, tiek skiepijimas turi būti nemokami;

| O. | kadangi valstybės narės, reikalaujančios pateikti tyrimo dėl COVID-19 infekcijos įrodymą dėl laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų pripažinti valstybių narių pagal COVID-19 pažymėjimo reikalavimus išduotus tyrimo rezultatų pažymėjimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi valstybės narės, reikalaujančios pateikti tyrimo dėl COVID-19 infekcijos įrodymą dėl laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų pripažinti valstybių narių pagal COVID-19 pažymėjimo reikalavimus išduotus tyrimo rezultatų pažymėjimus;

| P. | kadangi aiški ir naudotojams patogi informacija apie esamus COVID-19 tyrimus ir, tais atvejais, kai nemokami tyrimai nesiūlomi, apie kainas visose valstybėse narėse turėtų būti prieinami vienoje vietoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi aiški ir naudotojams patogi informacija apie esamus COVID-19 tyrimus ir, tais atvejais, kai nemokami tyrimai nesiūlomi, apie kainas visose valstybėse narėse turėtų būti prieinami vienoje vietoje;

| Q. | kadangi testavimo pajėgumų trūkumas ir COVID-19 testavimo įperkamumo problema sukelia sunkumų veiksmingai reaguoti į pandemiją ir dideles kliūtis laisvai judėti ES tiek darbo, tiek poilsio ar šeimos susijungimo arba kitais tikslais; |
| --- | --- |

Q.

kadangi testavimo pajėgumų trūkumas ir COVID-19 testavimo įperkamumo problema sukelia sunkumų veiksmingai reaguoti į pandemiją ir dideles kliūtis laisvai judėti ES tiek darbo, tiek poilsio ar šeimos susijungimo arba kitais tikslais;

| R. | kadangi 17 mln. ES piliečių dirba ar gyvena ne savo valstybėje narėje ir kadangi daug milijonų gyvena periferiniuose ir pasienio regionuose ir turi reguliariai, netgi kasdien, kirsti sieną; kadangi šiuos piliečius taip pat neproporcingai paveikė sunkumai ir išlaidos, susiję su tyrimų atlikimu; kadangi dėl tyrimo ar karantino reikalavimų ir toliau atsiranda vėlavimų ir didėja tarpvalstybinio prekių vežimo ir tarpvalstybinių fizinių paslaugų teikimo sąnaudos; |
| --- | --- |

R.

kadangi 17 mln. ES piliečių dirba ar gyvena ne savo valstybėje narėje ir kadangi daug milijonų gyvena periferiniuose ir pasienio regionuose ir turi reguliariai, netgi kasdien, kirsti sieną; kadangi šiuos piliečius taip pat neproporcingai paveikė sunkumai ir išlaidos, susiję su tyrimų atlikimu; kadangi dėl tyrimo ar karantino reikalavimų ir toliau atsiranda vėlavimų ir didėja tarpvalstybinio prekių vežimo ir tarpvalstybinių fizinių paslaugų teikimo sąnaudos;

| S. | kadangi kitiems keleiviams taip pat gali kilti įvairių kliūčių, įskaitant finansines kliūtis ir sudėtingus reikalavimus, nulemtus COVID-19 tyrimų reikalavimų; |
| --- | --- |

S.

kadangi kitiems keleiviams taip pat gali kilti įvairių kliūčių, įskaitant finansines kliūtis ir sudėtingus reikalavimus, nulemtus COVID-19 tyrimų reikalavimų;

| T. | kadangi per dabartinę pandemiją buvo imtasi plačios apimties ir netgi išimtinių priemonių, kad būtų paremta plačioji visuomenė ir ES ekonomika; |
| --- | --- |

T.

kadangi per dabartinę pandemiją buvo imtasi plačios apimties ir netgi išimtinių priemonių, kad būtų paremta plačioji visuomenė ir ES ekonomika;

| U. | kadangi laisvas judėjimas iš esmės yra visų ES piliečių teisė ir krizės metu turi būti imamasi visų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi europiečiai galėtų vienodai naudotis šia teise; |
| --- | --- |

U.

kadangi laisvas judėjimas iš esmės yra visų ES piliečių teisė ir krizės metu turi būti imamasi visų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi europiečiai galėtų vienodai naudotis šia teise;

| V. | kadangi Komisija visų valstybių narių vardu bendrai vykdė viešuosius vakcinų nuo COVID-19 pirkimus, taip užtikrindama prieinamumą ir mažesnes kainas visiems; |
| --- | --- |

V.

kadangi Komisija visų valstybių narių vardu bendrai vykdė viešuosius vakcinų nuo COVID-19 pirkimus, taip užtikrindama prieinamumą ir mažesnes kainas visiems;

| W. | kadangi Komisija 2020 m. gruodžio 18 d. pasirašė preliminariąją sutartį su įmonėmis „Abbott“ ir „Roche“ dėl daugiau kaip 20 mln. greitųjų antigenų testų pirkimo, taigi pasirūpino, kad testai būtų prieinami visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

W.

kadangi Komisija 2020 m. gruodžio 18 d. pasirašė preliminariąją sutartį su įmonėmis „Abbott“ ir „Roche“ dėl daugiau kaip 20 mln. greitųjų antigenų testų pirkimo, taigi pasirūpino, kad testai būtų prieinami visoms valstybėms narėms;

| X. | kadangi išimtiniais atvejais (laikina) intervencija rinkoje yra reikalinga ir pagrįsta siekiant pašalinti laisvo judėjimo bendrojoje rinkoje kliūtis, užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir būtiniausių produktų ir paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

X.

kadangi išimtiniais atvejais (laikina) intervencija rinkoje yra reikalinga ir pagrįsta siekiant pašalinti laisvo judėjimo bendrojoje rinkoje kliūtis, užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir būtiniausių produktų ir paslaugų teikimą;

| 1. | ragina valstybes nares užtikrinti visuotinį, prieinamą, savalaikį ir nemokamą testavimą siekiant užtikrinti laisvo judėjimo ES teisę be diskriminacijos dėl ekonominių ar finansinių galimybių ES COVID-19 pažymėjimo kontekste, laikantis Parlamento įgaliojimų derėtis dėl pasiūlymo dėl skaitmeninio žaliojo pažymėjimo (5) 3 straipsnio; pabrėžia finansinės diskriminacijos, kurią kitaip patirtų nepaskiepyti ES piliečiai ir gyventojai, kai bus įdiegtas ES COVID-19 pažymėjimas, grėsmę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad tyrimai būtų nemokami, ypač pirminės grandies darbuotojams, įskaitant sveikatos priežiūros darbuotojus ir jų pacientus, taip pat mokykloms, universitetams ir vaikų priežiūros įstaigoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti laikiną COVID-19 testų, kurie atliekami ne pirmiau išdėstytoje 2 dalyje nurodytomis aplinkybėmis ir ne tam, kad būtų gautas ES COVID-19 pažymėjimas, viršutinę kainos ribą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad ES COVID-19 pažymėjimai, išduodami remiantis NRA tyrimo rezultatais, neturėtų nulemti didesnės nelygybės ir socialinės atskirties; pabrėžia, kad būtina užtikrinti sąžiningą ir teisingą prieigą prie tyrimų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina valstybes nares kol kas toliau taikyti Komisijos rekomendaciją (ES) 2020/1595 siekiant užtikrinti bendrą požiūrį ir veiksmingesnes tyrimų strategijas visoje ES ir visapusiškai įgyvendinti reglamentą dėl ES COVID-19 pažymėjimo, kai jis bus priimtas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti pakankamą finansavimą ir dėti daugiau pastangų, susijusių su Reagavimo į ekstremaliąsias sveikatos situacijas institucijos (HERA) inkubatoriumi, siekiant sukurti novatoriškus neinvazinius vaikams ir pažeidžiamoms asmenų grupėms skirtus tyrimus, įskaitant atmainų tyrimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų tvirčiau įsipareigoti saugoti savo piliečius ir gyventojus, kurių laisvo judėjimo teisė neturėtų priklausyti nuo jų socialinės ir ekonominės padėties; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją mobilizuoti savo lėšas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas finansiniu požiūriu teisingai ir nediskriminuojant įdiegti sąveikųjį ES COVID-19 pažymėjimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares ir Komisiją bendrai vykdyti diagnostinių testų rinkinių viešuosius pirkimus ir pasirašyti bendras sutartis su medicininės analizės laboratorijų paslaugų teikėjais siekiant padidinti COVID-19 tyrimų pajėgumų ES lygmeniu mastą; pabrėžia, kad reikia užtikrinti aukštą sveikatos srities viešųjų pirkimų skaidrumo ir kontrolės lygį; pabrėžia, jog itin svarbu užtikrinti, kad Komisija numatytų pakankamą biudžetą šioje dalyje nurodytai įrangai įsigyti, kad galėtų imtis greitų ir įtikinamų veiksmų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina tai, kad Komisija numatė lankstumo nuostatas, kad būtų galima sparčiau atlikti muitinės formalumus ir netaikyti PVM COVID-19 testų rinkiniams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares sudaryti galimybes sveikatos priežiūros specialistams ir parengtiems darbuotojams rinkti tyrimų rezultatus ir pranešti apie juos atitinkamoms institucijoms; pabrėžia tyrimų pajėgumų pritaikymo atsižvelgiant į naujausius epidemiologinius duomenis svarbą, taip pat pabrėžia, kad turėtų būti pranešama apie visus tyrimų rezultatus, net jei jie atliekami neakredituotuose tyrimų centruose ar vietose; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją paremti valstybes nares aktyvuojant skubios paramos priemonę, kad būtų padengtos su COVID-19 tyrimais susijusios išlaidos, prašant valstybių narių savanoriškų įnašų, užtikrinant papildomą išankstinėms pirkimo sutartims skirtą finansavimą ir užtikrinant, kad vakcinos būtų teikiamos nemokamai; tikisi, kad šios bendros pastangos įkvėps didinti nemokamo ES piliečių ir gyventojų testavimo prieinamumą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją interneto svetainėje „Re-open EU“ pateikti aiškią informaciją apie COVID-19 tyrimų prieinamumą ir centrus visose valstybėse narėse ir greitai įdiegti programėlę, kuri padėtų naudotojams surasti arčiausiai esantį COVID-19 tyrimų centrą; ragina Komisiją užtikrinti, kad tokia informacija būtų lengvai prieinama per programų sąsają, kad kelionių organizatoriai galėtų lengvai dalytis šia informacija su savo klientais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina valstybes nares padidinti tyrimų – nukleorūgščių amplifikacijos tyrimų ir greitųjų antigenų testų – pajėgumus ES, visų pirma pagrindiniuose transporto mazguose ir turistinėse vietovėse, įskaitant atokius ir salų bei pasienio regionus, naudojant mobiliuosius tyrimo padalinius ir dalijantis laboratorine įranga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją padėti nacionalinėms valdžios institucijoms steigti testavimo centrus siekiant užtikrinti fizinį artumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL L 360, 2020 10 30, p. 43.

(2)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(3)  OL C 24, 2021 1 22, p. 1.

(4)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (OL L 158, 2004 4 30, p. 77).

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0145.

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. balandžio 29 d., ketvirtadienis

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/109

---

P9_TA(2021)0163

ES ir Indijos santykiai

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (2021/2023(INI))

(2021/C 506/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į būsimą ES ir Indijos vadovų susitikimą, įvyksiantį, kaip paskelbta, 2021 m. gegužės 8 d. Porte (Portugalija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą ES ir Indijos vadovų susitikimą, įvyksiantį, kaip paskelbta, 2021 m. gegužės 8 d. Porte (Portugalija),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. įsteigtą ES ir Indijos strateginę partnerystę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. įsteigtą ES ir Indijos strateginę partnerystę,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. ES ir Indijos bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. ES ir Indijos bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą ir ES ir Indijos strateginę partnerystę „Veiksmų gairės iki 2025 m.“ (1), patvirtintus per 2020 m. liepos 15 d. virtualų ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimą, taip pat į kitus neseniai pasirašytus bendrus pareiškimus, be kita ko, kovos su terorizmu, klimato kaitos ir energetikos, urbanizacijos, migracijos ir judumo bei vandens partnerystės srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą ir ES ir Indijos strateginę partnerystę „Veiksmų gairės iki 2025 m.“ (1), patvirtintus per 2020 m. liepos 15 d. virtualų ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimą, taip pat į kitus neseniai pasirašytus bendrus pareiškimus, be kita ko, kovos su terorizmu, klimato kaitos ir energetikos, urbanizacijos, migracijos ir judumo bei vandens partnerystės srityse,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis) ir Komisijos bendrą komunikatą „ES strategijos dėl Indijos elementai“ (JOIN(2018)0028) ir į susijusias 2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Indijos (14634/18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis) ir Komisijos bendrą komunikatą „ES strategijos dėl Indijos elementai“ (JOIN(2018)0028) ir į susijusias 2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Indijos (14634/18),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos bendrą komunikatą „Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos. ES strategijos sudedamosios dalys“ (JOIN(2018)0031) ir susijusias 2018 m. spalio 15 d. Tarybos išvadas (13097/18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos bendrą komunikatą „Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos. ES strategijos sudedamosios dalys“ (JOIN(2018)0031) ir susijusias 2018 m. spalio 15 d. Tarybos išvadas (13097/18),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl sustiprinto ES bendradarbiavimo saugumo srityje Azijoje ir su Azija (9265/1/18 REV 1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl sustiprinto ES bendradarbiavimo saugumo srityje Azijoje ir su Azija (9265/1/18 REV 1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 4 d. Komisijos komunikatą „Europa ir Azija: strateginis glaudesnės partnerystės pagrindas“ (COM(2001)0469), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 4 d. Komisijos komunikatą „Europa ir Azija: strateginis glaudesnės partnerystės pagrindas“ (COM(2001)0469),

| — | atsižvelgdamas į būsimą Reglamentą dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (2021–2027 m.) (2018/0243(COD)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą Reglamentą dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (2021–2027 m.) (2018/0243(COD)),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl 2020 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (2), 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl glaudesnių sąsajų ir ES ir Azijos santykių (3) ir 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Indija (4), taip pat savo ankstesnes rezoliucijas dėl Indijos, įskaitant rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl 2020 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (2), 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl glaudesnių sąsajų ir ES ir Azijos santykių (3) ir 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Indija (4), taip pat savo ankstesnes rezoliucijas dėl Indijos, įskaitant rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2004 m. spalio 28 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES ir Indijos santykių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2004 m. spalio 28 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES ir Indijos santykių (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją „ES ir Indijos santykiai: strateginė partnerystė“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją „ES ir Indijos santykiai: strateginė partnerystė“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją „ES kintančioje pasaulinėje aplinkoje. Labiau tarpusavyje sujungtas, prieštaringesnis ir sudėtingesnis pasaulis“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją „ES kintančioje pasaulinėje aplinkoje. Labiau tarpusavyje sujungtas, prieštaringesnis ir sudėtingesnis pasaulis“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl piratavimo jūroje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl piratavimo jūroje (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl branduolinio saugumo ir ginklų neplatinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl branduolinio saugumo ir ginklų neplatinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 27–28 d. Briuselyje vykusį 10-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės susitikimą (ASEP 10) ir atitinkamą priimtą deklaraciją ir į 2021 m. gegužės 26-27 d. Pnompenyje (Kambodža) vyksiantį 11-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės susitikimą (ASEP 11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 27–28 d. Briuselyje vykusį 10-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės susitikimą (ASEP 10) ir atitinkamą priimtą deklaraciją ir į 2021 m. gegužės 26-27 d. Pnompenyje (Kambodža) vyksiantį 11-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės susitikimą (ASEP 11),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Indijos aukšto lygio dialogą prekybos ir investicijų klausimais, kurio pirmasis susitikimas įvyko 2021 m. vasario 5 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Indijos aukšto lygio dialogą prekybos ir investicijų klausimais, kurio pirmasis susitikimas įvyko 2021 m. vasario 5 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 21–22 d. Užsienio reikalų komiteto misiją Indijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 21–22 d. Užsienio reikalų komiteto misiją Indijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020–2024 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020–2024 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų JT žmogaus teisių forumuose 2021 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų JT žmogaus teisių forumuose 2021 m.,

| — | atsižvelgdamas į ES temines gaires dėl žmogaus teisių, įskaitant gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir gaires dėl religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES temines gaires dėl žmogaus teisių, įskaitant gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir gaires dėl religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto laišką ir į jo kompetenciją pagal Darbo tvarkos taisyklių VI priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto laišką ir į jo kompetenciją pagal Darbo tvarkos taisyklių VI priedą,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0124/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0124/2021),

| A. | kadangi ES ir Indija 2021 m. gegužės 8 d. Porte (Portugalija) sušauks vadovų susitikimą, nes jos įsipareigojo reguliariai susitikti aukščiausiuoju lygmeniu ir sustiprinti 2004 m. įsteigtą strateginę partnerystę, kad būtų stiprinamas ekonominis ir politinis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Indija 2021 m. gegužės 8 d. Porte (Portugalija) sušauks vadovų susitikimą, nes jos įsipareigojo reguliariai susitikti aukščiausiuoju lygmeniu ir sustiprinti 2004 m. įsteigtą strateginę partnerystę, kad būtų stiprinamas ekonominis ir politinis bendradarbiavimas;

| B. | kadangi pastaraisiais metais ES ir Indijos strateginė partnerystė įgavo pagreitį, o tai rodo atnaujintą politinę valią stiprinti jos strateginį aspektą ir, ekonominei partnerystei tapus santykiais, aprėpiančiais įvairius sektorius, atspindi didėjančią Indijos geopolitinę galią ir bendras demokratines vertybes; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastaraisiais metais ES ir Indijos strateginė partnerystė įgavo pagreitį, o tai rodo atnaujintą politinę valią stiprinti jos strateginį aspektą ir, ekonominei partnerystei tapus santykiais, aprėpiančiais įvairius sektorius, atspindi didėjančią Indijos geopolitinę galią ir bendras demokratines vertybes;

| C. | kadangi ES ir Indija – dvi didžiausios demokratijos pasaulyje – palaiko tvirtus politinius, ekonominius, socialinius ir kultūrinius ryšius; kadangi vis dėlto palaikant dvišalius santykius dar nebuvo pasinaudota visomis galimybėmis ir reikia užtikrinti didesnį politinį dalyvavimą; kadangi ES ir Indijos vadovai patvirtino savo pasiryžimą išsaugoti ir skatinti veiksmingą daugiašališkumą ir taisyklėmis grindžiamą daugiašalę tvarką, kurių pagrindas būtų Jungtinės Tautos (JT) ir Pasaulio prekybos organizacija (PPO); |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Indija – dvi didžiausios demokratijos pasaulyje – palaiko tvirtus politinius, ekonominius, socialinius ir kultūrinius ryšius; kadangi vis dėlto palaikant dvišalius santykius dar nebuvo pasinaudota visomis galimybėmis ir reikia užtikrinti didesnį politinį dalyvavimą; kadangi ES ir Indijos vadovai patvirtino savo pasiryžimą išsaugoti ir skatinti veiksmingą daugiašališkumą ir taisyklėmis grindžiamą daugiašalę tvarką, kurių pagrindas būtų Jungtinės Tautos (JT) ir Pasaulio prekybos organizacija (PPO);

| D. | kadangi Indijos regioninė ir pasaulinė svarba auga ir ji nuolat stiprino savo, kaip paramos teikėjos, taip pat ekonominės ir karinės galios, pozicijas; kadangi 2023 m. Indijos pirmininkavimas Didžiajam dvidešimtukui (G 20), jos narystė JT Saugumo Taryboje 2021–2022 m. ir JT žmogaus teisių taryboje 2019–2021 m. dar labiau sustiprino poreikį didinti pasaulinio valdymo koordinavimą ir toliau skatinti bendrą taisyklėmis grindžiamo daugiašališkumo viziją; |
| --- | --- |

D.

kadangi Indijos regioninė ir pasaulinė svarba auga ir ji nuolat stiprino savo, kaip paramos teikėjos, taip pat ekonominės ir karinės galios, pozicijas; kadangi 2023 m. Indijos pirmininkavimas Didžiajam dvidešimtukui (G 20), jos narystė JT Saugumo Taryboje 2021–2022 m. ir JT žmogaus teisių taryboje 2019–2021 m. dar labiau sustiprino poreikį didinti pasaulinio valdymo koordinavimą ir toliau skatinti bendrą taisyklėmis grindžiamo daugiašališkumo viziją;

| E. | kadangi ES strategine sistema, įtvirtinta Visuotinėje ES strategijoje, strategijoje dėl Indijos, strategijoje dėl glaudesnių ES ir Azijos sąsajų, taip pat formuojamoje strategijoje dėl Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono, atkreipiamas dėmesys į labai didelę bendradarbiavimo su Indija svarbą įgyvendinant ES pasaulinę darbotvarkę; kadangi dabartinėmis didesnės pasaulinės rizikos ir didelių galios centrų intensyvėjančių varžybų aplinkybėmis dvišalis ir daugiašalis bendradarbiavimas turėtų apimti tarptautinio saugumo, pasirengimo tokioms pasaulinėms ekstremaliosioms situacijoms sveikatos srityje, kaip dabartinė COVID-19 pandemija, ir reagavimo į jas, taip pat pasaulio ekonomikos stabilumo bei integracinio augimo stiprinimą ir JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES strategine sistema, įtvirtinta Visuotinėje ES strategijoje, strategijoje dėl Indijos, strategijoje dėl glaudesnių ES ir Azijos sąsajų, taip pat formuojamoje strategijoje dėl Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono, atkreipiamas dėmesys į labai didelę bendradarbiavimo su Indija svarbą įgyvendinant ES pasaulinę darbotvarkę; kadangi dabartinėmis didesnės pasaulinės rizikos ir didelių galios centrų intensyvėjančių varžybų aplinkybėmis dvišalis ir daugiašalis bendradarbiavimas turėtų apimti tarptautinio saugumo, pasirengimo tokioms pasaulinėms ekstremaliosioms situacijoms sveikatos srityje, kaip dabartinė COVID-19 pandemija, ir reagavimo į jas, taip pat pasaulio ekonomikos stabilumo bei integracinio augimo stiprinimą ir JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimą;

| F. | kadangi Indijos ekonomika – stipri ir auganti; kadangi ES yra didžiausia Indijos prekybos partnerė, o Indija yra 9-a pagal dydį ES prekybos partnerė; kadangi Indijos vandenynas – strategiškai svarbus pasaulinei prekybai ir nepaprastai svarbus ekonominiu bei strateginiu požiūriu tiek ES, tiek Indijai; kadangi ES ir Indija turi tvirtų abipusių interesų Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, daugiausia dėmesio skiriant šio regiono, kaip sąžiningos konkurencijos, nepertraukiamų jūrų ryšių linijų, stabilumo ir saugumo erdvės, išsaugojimui; |
| --- | --- |

F.

kadangi Indijos ekonomika – stipri ir auganti; kadangi ES yra didžiausia Indijos prekybos partnerė, o Indija yra 9-a pagal dydį ES prekybos partnerė; kadangi Indijos vandenynas – strategiškai svarbus pasaulinei prekybai ir nepaprastai svarbus ekonominiu bei strateginiu požiūriu tiek ES, tiek Indijai; kadangi ES ir Indija turi tvirtų abipusių interesų Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, daugiausia dėmesio skiriant šio regiono, kaip sąžiningos konkurencijos, nepertraukiamų jūrų ryšių linijų, stabilumo ir saugumo erdvės, išsaugojimui;

| G. | kadangi glaudesnės sąsajos turėtų būti svarbus ES ir Indijos abipusės strateginės darbotvarkės elementas, atitinkantis strategiją dėl glaudesnių ES ir Azijos sąsajų; kadangi pastarajame ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikime buvo susitarta dėl tvaraus sujungiamumo principų ir sutarta ieškoti būdų, kaip pagerinti ES ir Indijos sąsajas bei atitinkamas sąsajas su trečiosiomis šalimis, be kita ko, Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; kadangi visapusiškas sujungiamumas nėra susijęs tik su fizine infrastruktūra, pvz., keliais ir geležinkeliais, bet taip pat apima jūrų maršrutus, skaitmeninę infrastruktūrą ir aplinkosaugos aspektus, ypač daug dėmesio skiriant ES žaliajam kursui; kadangi šioms sąsajoms tenka geopolitinis ir transformacinis vaidmuo, taip pat jos yra tvari ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo priemonė; |
| --- | --- |

G.

kadangi glaudesnės sąsajos turėtų būti svarbus ES ir Indijos abipusės strateginės darbotvarkės elementas, atitinkantis strategiją dėl glaudesnių ES ir Azijos sąsajų; kadangi pastarajame ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikime buvo susitarta dėl tvaraus sujungiamumo principų ir sutarta ieškoti būdų, kaip pagerinti ES ir Indijos sąsajas bei atitinkamas sąsajas su trečiosiomis šalimis, be kita ko, Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; kadangi visapusiškas sujungiamumas nėra susijęs tik su fizine infrastruktūra, pvz., keliais ir geležinkeliais, bet taip pat apima jūrų maršrutus, skaitmeninę infrastruktūrą ir aplinkosaugos aspektus, ypač daug dėmesio skiriant ES žaliajam kursui; kadangi šioms sąsajoms tenka geopolitinis ir transformacinis vaidmuo, taip pat jos yra tvari ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo priemonė;

| H. | kadangi, siekiant skatinti veiksmingą klimato diplomatiją, visuotinį įsipareigojimą įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir visuotinę klimato bei aplinkos apsaugą, reikalinga ES ir Indijos lyderystė; |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant skatinti veiksmingą klimato diplomatiją, visuotinį įsipareigojimą įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir visuotinę klimato bei aplinkos apsaugą, reikalinga ES ir Indijos lyderystė;

| I. | kadangi vietos ir tarptautiniai žmogaus teisių stebėtojai praneša, kad žmogaus teisių gynėjai ir žurnalistai Indijoje stokoja saugios darbo aplinkos; kadangi 2020 m. spalio mėn. JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Michelle Bachelet kreipėsi į Indijos vyriausybę prašydama apsaugoti žmogaus teisių gynėjų ir NVO teises, reikšdama susirūpinimą dėl mažėjančios pilietinės visuomenės organizacijų erdvės, žmogaus teisių gynėjų sulaikymo ir kaltinimų asmenims, kurie tiesiog naudojosi savo teise į saviraiškos ir taikių susirinkimų laisvę, taip pat dėl teisės aktų, kuriais siekiama slopinti pasipriešinimą, pvz., Užsienio įnašų reguliavimo akto ir Neteisėtos veiklos prevencijos akto, naudojimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi vietos ir tarptautiniai žmogaus teisių stebėtojai praneša, kad žmogaus teisių gynėjai ir žurnalistai Indijoje stokoja saugios darbo aplinkos; kadangi 2020 m. spalio mėn. JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Michelle Bachelet kreipėsi į Indijos vyriausybę prašydama apsaugoti žmogaus teisių gynėjų ir NVO teises, reikšdama susirūpinimą dėl mažėjančios pilietinės visuomenės organizacijų erdvės, žmogaus teisių gynėjų sulaikymo ir kaltinimų asmenims, kurie tiesiog naudojosi savo teise į saviraiškos ir taikių susirinkimų laisvę, taip pat dėl teisės aktų, kuriais siekiama slopinti pasipriešinimą, pvz., Užsienio įnašų reguliavimo akto ir Neteisėtos veiklos prevencijos akto, naudojimo;

| J. | kadangi organizacija „Amnesty International“ buvo priversta uždaryti savo biurus Indijoje po to, kai buvo įšaldytos jos banko sąskaitos dėl tariamo Užsienio įnašų reguliavimo akto pažeidimo, o trys JT specialieji pranešėjai paragino iš dalies pakeisti įstatymą atsižvelgiant į Indijos įsipareigojimus dėl teisių pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

J.

kadangi organizacija „Amnesty International“ buvo priversta uždaryti savo biurus Indijoje po to, kai buvo įšaldytos jos banko sąskaitos dėl tariamo Užsienio įnašų reguliavimo akto pažeidimo, o trys JT specialieji pranešėjai paragino iš dalies pakeisti įstatymą atsižvelgiant į Indijos įsipareigojimus dėl teisių pagal tarptautinę teisę;

| K. | kadangi pilietinės visuomenės grupės praneša, kad moterys Indijoje susiduria su tam tikromis didelėmis kliūtimis ir pažeidžiamos jų teisės, be kita ko, susijusios su kultūrine, genčių ir tradicine praktika, seksualiniu smurtu ir priekabiavimu bei prekyba žmonėmis; kadangi religinių mažumų grupėms priklausančios moterys yra dvigubai pažeidžiamos ir šis pažeidžiamumas dar labiau išauga žemesnei kastai priklausančių moterų atveju; |
| --- | --- |

K.

kadangi pilietinės visuomenės grupės praneša, kad moterys Indijoje susiduria su tam tikromis didelėmis kliūtimis ir pažeidžiamos jų teisės, be kita ko, susijusios su kultūrine, genčių ir tradicine praktika, seksualiniu smurtu ir priekabiavimu bei prekyba žmonėmis; kadangi religinių mažumų grupėms priklausančios moterys yra dvigubai pažeidžiamos ir šis pažeidžiamumas dar labiau išauga žemesnei kastai priklausančių moterų atveju;

| L. | kadangi, nepaisant draudimo, kastomis grindžiama diskriminacija tebėra sisteminė problema Indijoje, įskaitant baudžiamosios teisenos administravimo sistemą, dėl kurios dalitams užkertamas kelias dalyvauti darbo rinkoje, naudotis švietimo bei sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti biudžeto lėšų dalitų socialinei raidai; |
| --- | --- |

L.

kadangi, nepaisant draudimo, kastomis grindžiama diskriminacija tebėra sisteminė problema Indijoje, įskaitant baudžiamosios teisenos administravimo sistemą, dėl kurios dalitams užkertamas kelias dalyvauti darbo rinkoje, naudotis švietimo bei sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti biudžeto lėšų dalitų socialinei raidai;

| M. | kadangi Indija yra viena iš labiausiai nuo naujos COVID-19 pandemijos nukentėjusių šalių, kurioje patvirtinta daugiau nei 11 mln. susirgimo atvejų ir daugiau nei 150 tūkst. mirties atvejų, ir kadangi Indijos vyriausybė ėmėsi iniciatyvos padovanoti milijonus vakcinų savo artimiausioms kaimyninėms šalims ir pagrindinėms šalims partnerėms Indijos vandenyno regione; |
| --- | --- |

M.

kadangi Indija yra viena iš labiausiai nuo naujos COVID-19 pandemijos nukentėjusių šalių, kurioje patvirtinta daugiau nei 11 mln. susirgimo atvejų ir daugiau nei 150 tūkst. mirties atvejų, ir kadangi Indijos vyriausybė ėmėsi iniciatyvos padovanoti milijonus vakcinų savo artimiausioms kaimyninėms šalims ir pagrindinėms šalims partnerėms Indijos vandenyno regione;

1.

rekomenduoja Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai:

ES ir Indijos bendro pobūdžio santykiai

ES ir Indijos bendro pobūdžio santykiai

| a) | toliau gerinti ir gilinti ES ir Indijos, kaip strateginių partnerių, santykius ir laikytis įsipareigojimo rengti reguliarius daugiapakopius dialogus, įskaitant aukščiausiojo lygio susitikimus; |
| --- | --- |

a)

toliau gerinti ir gilinti ES ir Indijos, kaip strateginių partnerių, santykius ir laikytis įsipareigojimo rengti reguliarius daugiapakopius dialogus, įskaitant aukščiausiojo lygio susitikimus;

| b) | stiprinti pažangą, padarytą strateginės partnerystės srityje nuo praėjusiais metais įvykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, ir daryti apčiuopiamą pažangą prioritetiniais klausimais, visų pirma atsparios visuotinės sveikatos, klimato kaitos ir aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo, skaitmeninimo ir naujų technologijų, sujungiamumo, prekybos ir investicijų, užsienio, saugumo ir gynybos politikos, taip pat žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

b)

stiprinti pažangą, padarytą strateginės partnerystės srityje nuo praėjusiais metais įvykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, ir daryti apčiuopiamą pažangą prioritetiniais klausimais, visų pirma atsparios visuotinės sveikatos, klimato kaitos ir aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo, skaitmeninimo ir naujų technologijų, sujungiamumo, prekybos ir investicijų, užsienio, saugumo ir gynybos politikos, taip pat žmogaus teisių klausimais;

| c) | likti įsipareigojusiems ir visapusiškai įgyvendinti 2018 m. ES strategiją dėl Indijos ir ES ir Indijos veiksmų gaires iki 2025 m. koordinuojant su pačių valstybių narių bendradarbiavimo su Indija veiksmais; nustatyti aiškius ir viešus kriterijus, kuriais būtų vertinama veiksmų gairių įgyvendinimo pažanga; užtikrinti ES politikos dėl Indijos parlamentinę priežiūrą nuolat keičiantis informacija su jo Užsienio reikalų komitetu; |
| --- | --- |

c)

likti įsipareigojusiems ir visapusiškai įgyvendinti 2018 m. ES strategiją dėl Indijos ir ES ir Indijos veiksmų gaires iki 2025 m. koordinuojant su pačių valstybių narių bendradarbiavimo su Indija veiksmais; nustatyti aiškius ir viešus kriterijus, kuriais būtų vertinama veiksmų gairių įgyvendinimo pažanga; užtikrinti ES politikos dėl Indijos parlamentinę priežiūrą nuolat keičiantis informacija su jo Užsienio reikalų komitetu;

| d) | išnaudoti visas galimybes plėtojant dvišalius santykius tarp dviejų didžiausių pasaulio demokratijų; pakartoti, kad reikia užmegzti tvirtesnę partnerystę, grindžiamą bendromis laisvės, demokratijos, pliuralizmo, teisinės valstybės, lygybės ir pagarbos žmogaus teisėms vertybėmis, įsipareigojimu skatinti įtraukią, suderintą ir taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, veiksmingą daugiašališkumą ir darnų vystymąsi, kovojant su klimato kaita ir skatinant taiką bei stabilumą pasaulyje; |
| --- | --- |

d)

išnaudoti visas galimybes plėtojant dvišalius santykius tarp dviejų didžiausių pasaulio demokratijų; pakartoti, kad reikia užmegzti tvirtesnę partnerystę, grindžiamą bendromis laisvės, demokratijos, pliuralizmo, teisinės valstybės, lygybės ir pagarbos žmogaus teisėms vertybėmis, įsipareigojimu skatinti įtraukią, suderintą ir taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, veiksmingą daugiašališkumą ir darnų vystymąsi, kovojant su klimato kaita ir skatinant taiką bei stabilumą pasaulyje;

| e) | pabrėžti Indijos, kaip partnerės pasaulio mastu kovojant su klimato kaita ir biologinės įvairovės būklės blogėjimu ir pereinant prie žaliosios ekonomikos – atsinaujinančiųjų išteklių energijos bei poveikio klimatui neutralumo – svarbą; sutvirtinti bendrus planus siekiant visapusiškai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pagal jį nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir siekiant vykdyti bendrą klimato diplomatiją; |
| --- | --- |

e)

pabrėžti Indijos, kaip partnerės pasaulio mastu kovojant su klimato kaita ir biologinės įvairovės būklės blogėjimu ir pereinant prie žaliosios ekonomikos – atsinaujinančiųjų išteklių energijos bei poveikio klimatui neutralumo – svarbą; sutvirtinti bendrus planus siekiant visapusiškai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pagal jį nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir siekiant vykdyti bendrą klimato diplomatiją;

| f) | atnaujinti Tarybos 2018 m. pateiktą prašymą modernizuoti 1994 m. ES ir Indijos bendradarbiavimo susitarimo institucinę struktūrą, vadovaujantis naujais bendrais siekiais ir atsižvelgiant į pasaulinius uždavinius; atgaivinti mintį derėtis dėl strateginės partnerystės susitarimo numatant tvirtą parlamentinį aspektą, kuriuo prireikus būtų skatinami ryšiai ir bendradarbiavimas valstybės lygmeniu; |
| --- | --- |

f)

atnaujinti Tarybos 2018 m. pateiktą prašymą modernizuoti 1994 m. ES ir Indijos bendradarbiavimo susitarimo institucinę struktūrą, vadovaujantis naujais bendrais siekiais ir atsižvelgiant į pasaulinius uždavinius; atgaivinti mintį derėtis dėl strateginės partnerystės susitarimo numatant tvirtą parlamentinį aspektą, kuriuo prireikus būtų skatinami ryšiai ir bendradarbiavimas valstybės lygmeniu;

| g) | skatinti struktūruotą tarpparlamentinį dialogą, be kita ko, raginant Indiją įsteigti nuolatinį organą Lok Sabha (Parlamento žemuosiuose rūmuose) ir Rajya Sabha (Parlamento aukštuosiuose rūmuose), kuris būtų Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Indijos Respublika atitikmuo, ir skatinant komitetų tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

g)

skatinti struktūruotą tarpparlamentinį dialogą, be kita ko, raginant Indiją įsteigti nuolatinį organą Lok Sabha (Parlamento žemuosiuose rūmuose) ir Rajya Sabha (Parlamento aukštuosiuose rūmuose), kuris būtų Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Indijos Respublika atitikmuo, ir skatinant komitetų tarpusavio ryšius;

| h) | užtikrinti aktyvų ir reguliarų konsultavimąsi su ES ir Indijos pilietine visuomene, įskaitant profesines sąjungas, religines organizacijas, moterų teisių ir LGBTQI organizacijas, aplinkosaugininkų organizacijas, prekybos rūmus ir kitus suinteresuotuosius subjektus, bei jų dalyvavimą plėtojant, įgyvendinant ir stebint ES ir Indijos santykius; siekti šiuo tikslu sukurti ES ir Indijos pilietinės visuomenės platformą bei surengti ES ir Indijos jaunimo aukščiausiojo lygio susitikimą, kaip papildomą būsimų ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimų renginį, siekiant stiprinti jaunųjų kartų santykius; |
| --- | --- |

h)

užtikrinti aktyvų ir reguliarų konsultavimąsi su ES ir Indijos pilietine visuomene, įskaitant profesines sąjungas, religines organizacijas, moterų teisių ir LGBTQI organizacijas, aplinkosaugininkų organizacijas, prekybos rūmus ir kitus suinteresuotuosius subjektus, bei jų dalyvavimą plėtojant, įgyvendinant ir stebint ES ir Indijos santykius; siekti šiuo tikslu sukurti ES ir Indijos pilietinės visuomenės platformą bei surengti ES ir Indijos jaunimo aukščiausiojo lygio susitikimą, kaip papildomą būsimų ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimų renginį, siekiant stiprinti jaunųjų kartų santykius;

| i) | stiprinti ES viešosios diplomatijos pastangas siekiant gerinti ES, jos valstybių narių ir Indijos tarpusavio supratimą ir padėti gilinti abiejų šalių žinias, įtraukiant akademinę bendruomenę, ekspertų grupes ir atstovus iš visos ES bei Indijos; |
| --- | --- |

i)

stiprinti ES viešosios diplomatijos pastangas siekiant gerinti ES, jos valstybių narių ir Indijos tarpusavio supratimą ir padėti gilinti abiejų šalių žinias, įtraukiant akademinę bendruomenę, ekspertų grupes ir atstovus iš visos ES bei Indijos;

Bendradarbiavimas užsienio ir saugumo politikos srityje

Bendradarbiavimas užsienio ir saugumo politikos srityje

| j) | skatinti didesnę sinergiją užsienio ir saugumo politikos srityje, pasitelkiant esamus atitinkamus dialogo mechanizmus ir forumus, įsteigtus pagal ES ir Indijos veiksmų gaires iki 2025 m., ir atsižvelgiant į ES pastaruoju metu teikiamą strateginę reikšmę tvirtesniam bendradarbiavimui saugumo srityje Azijoje ir su Azija, kur Indija atlieka vis svarbesnį ir strateginį vaidmenį; |
| --- | --- |

j)

skatinti didesnę sinergiją užsienio ir saugumo politikos srityje, pasitelkiant esamus atitinkamus dialogo mechanizmus ir forumus, įsteigtus pagal ES ir Indijos veiksmų gaires iki 2025 m., ir atsižvelgiant į ES pastaruoju metu teikiamą strateginę reikšmę tvirtesniam bendradarbiavimui saugumo srityje Azijoje ir su Azija, kur Indija atlieka vis svarbesnį ir strateginį vaidmenį;

| k) | pabrėžti, kad didesnis ES ir Indijos bendradarbiavimas saugumo ir gynybos srityje neturėtų būti vertinamas kaip didinantis poliarizaciją Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, bet kaip skatinantis bendrą saugumą, stabilumą ir taikų vystymąsi; |
| --- | --- |

k)

pabrėžti, kad didesnis ES ir Indijos bendradarbiavimas saugumo ir gynybos srityje neturėtų būti vertinamas kaip didinantis poliarizaciją Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, bet kaip skatinantis bendrą saugumą, stabilumą ir taikų vystymąsi;

| l) | pabrėžti, kad būtinas glaudesnis teminis tarptautinės saugumo politikos koordinavimas ir veiksmai tokiose srityse, kaip branduolinis saugumas ir masinio naikinimo ginklų neplatinimas bei kontrolė, cheminių, biologinių ir radiologinių ginklų mažinimas, regioninių konfliktų prevencijos ir taikos kūrimo skatinimas, kova su piratavimu, jūrų saugumas, kova su terorizmu (įskaitant kovą su radikalėjimu, pinigų plovimu ir teroristų finansavimu), smurtiniu ekstremizmu bei dezinformacijos kampanijomis, taip pat kibernetinis saugumas, hibridinės grėsmės ir kosminė erdvė; atkreipti dėmesį į ES ir Indijos dialogo kovos su terorizmu srityje svarbą; stiprinti karinius tarpusavio ryšius ir mainus, siekiant paremti ES ir Indijos strateginę partnerystę; |
| --- | --- |

l)

pabrėžti, kad būtinas glaudesnis teminis tarptautinės saugumo politikos koordinavimas ir veiksmai tokiose srityse, kaip branduolinis saugumas ir masinio naikinimo ginklų neplatinimas bei kontrolė, cheminių, biologinių ir radiologinių ginklų mažinimas, regioninių konfliktų prevencijos ir taikos kūrimo skatinimas, kova su piratavimu, jūrų saugumas, kova su terorizmu (įskaitant kovą su radikalėjimu, pinigų plovimu ir teroristų finansavimu), smurtiniu ekstremizmu bei dezinformacijos kampanijomis, taip pat kibernetinis saugumas, hibridinės grėsmės ir kosminė erdvė; atkreipti dėmesį į ES ir Indijos dialogo kovos su terorizmu srityje svarbą; stiprinti karinius tarpusavio ryšius ir mainus, siekiant paremti ES ir Indijos strateginę partnerystę;

| m) | atkreipti dėmesį į tai, kad ES ir Indija – tai dvi labiausiai prie JT taikos palaikymo veiksmų prisidedančios šalys, ryžtingai pasisakančios už tvarią taiką; skatinti diskusijas ir iniciatyvas siekiant išplėsti bendradarbiavimą taikos palaikymo srityje; |
| --- | --- |

m)

atkreipti dėmesį į tai, kad ES ir Indija – tai dvi labiausiai prie JT taikos palaikymo veiksmų prisidedančios šalys, ryžtingai pasisakančios už tvarią taiką; skatinti diskusijas ir iniciatyvas siekiant išplėsti bendradarbiavimą taikos palaikymo srityje;

| n) | palankiai vertinti įvykusias šešias reguliarias ES ir Indijos konsultacijas nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo klausimais ir raginti Indiją stiprinti regioninį bendradarbiavimą bei imtis konkrečių veiksmų šioje srityje; pripažinti, kad Indija prisijungė prie trijų pagrindinių su platinimu susijusių daugiašalių eksporto kontrolės režimų, ir skatinti glaudesnę ES ir Indijos partnerystę šiuose forumuose; |
| --- | --- |

n)

palankiai vertinti įvykusias šešias reguliarias ES ir Indijos konsultacijas nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo klausimais ir raginti Indiją stiprinti regioninį bendradarbiavimą bei imtis konkrečių veiksmų šioje srityje; pripažinti, kad Indija prisijungė prie trijų pagrindinių su platinimu susijusių daugiašalių eksporto kontrolės režimų, ir skatinti glaudesnę ES ir Indijos partnerystę šiuose forumuose;

| o) | koordinuoti pozicijas ir iniciatyvas daugiašaliuose forumuose, visų pirma Jungtinėse Tautose, Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) ir G 20, skatinant siekti bendrų tikslų, atitinkančių bendras tarptautines vertybes, intensyvinant dialogą bei veiksmingai derinant pozicijas ginant daugiašališkumą ir taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką; dalyvauti diskusijose dėl JT Saugumo Tarybos reformos ir darbo metodų ir remti Indijos siekį tapti nuolatine reformuotos JT Saugumo Tarybos nare; |
| --- | --- |

o)

koordinuoti pozicijas ir iniciatyvas daugiašaliuose forumuose, visų pirma Jungtinėse Tautose, Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) ir G 20, skatinant siekti bendrų tikslų, atitinkančių bendras tarptautines vertybes, intensyvinant dialogą bei veiksmingai derinant pozicijas ginant daugiašališkumą ir taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką; dalyvauti diskusijose dėl JT Saugumo Tarybos reformos ir darbo metodų ir remti Indijos siekį tapti nuolatine reformuotos JT Saugumo Tarybos nare;

| p) | skatinti konfliktų prevenciją ir ekonominį bendradarbiavimą remiant regioninės integracijos iniciatyvas Pietų Azijoje, taip pat Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijoje (SAARC); |
| --- | --- |

p)

skatinti konfliktų prevenciją ir ekonominį bendradarbiavimą remiant regioninės integracijos iniciatyvas Pietų Azijoje, taip pat Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijoje (SAARC);

| q) | atsižvelgti į didžiulę Indijos su regionu susijusią patirtį ir šiuo metu ES valstybių narių taikomas koncepcijas, skirtas Indijos ir Ramiojo vandenyno regionui, siekiant parengti aktyvią, išsamią ir realistišką Europos strategiją, skirtą Indijos ir Ramiojo vandenyno regionui, grindžiamą bendrais principais, vertybėmis interesais, įskaitant ekonominius interesus, ir tarptautine teise; siekti, kai tinkama, koordinuoti ES ir Indijos politiką dėl Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono ir plėsti bendradarbiavimą, kad jis apimtų visas bendro intereso sritis; deramai atsižvelgti į kitų regiono šalių suverenius politinius sprendimus ir ES dvišalius santykius su jomis; |
| --- | --- |

q)

atsižvelgti į didžiulę Indijos su regionu susijusią patirtį ir šiuo metu ES valstybių narių taikomas koncepcijas, skirtas Indijos ir Ramiojo vandenyno regionui, siekiant parengti aktyvią, išsamią ir realistišką Europos strategiją, skirtą Indijos ir Ramiojo vandenyno regionui, grindžiamą bendrais principais, vertybėmis interesais, įskaitant ekonominius interesus, ir tarptautine teise; siekti, kai tinkama, koordinuoti ES ir Indijos politiką dėl Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono ir plėsti bendradarbiavimą, kad jis apimtų visas bendro intereso sritis; deramai atsižvelgti į kitų regiono šalių suverenius politinius sprendimus ir ES dvišalius santykius su jomis;

| r) | skatinti plataus užmojo bendrus veiksmus ir konkrečias priemones koordinuojant vystymosi ir humanitarinę pagalbą, be kita ko, Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje, taip pat stiprinant demokratinius procesus ir kovojant su autoritarinėmis tendencijomis ir visų rūšių ekstremizmu, įskaitant nacionalistinį ir religinį ekstremizmą; |
| --- | --- |

r)

skatinti plataus užmojo bendrus veiksmus ir konkrečias priemones koordinuojant vystymosi ir humanitarinę pagalbą, be kita ko, Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje, taip pat stiprinant demokratinius procesus ir kovojant su autoritarinėmis tendencijomis ir visų rūšių ekstremizmu, įskaitant nacionalistinį ir religinį ekstremizmą;

| s) | skatinti bendrus veiksmus koordinuojant aprūpinimo maistu ir pagalbos nelaimės atveju operacijas laikantis humanitarinės pagalbos principų, įtvirtintų tarptautinėje humanitarinėje teisėje, įskaitant nešališkumo, neutralumo ir nediskriminavimo teikiant pagalbą principus; |
| --- | --- |

s)

skatinti bendrus veiksmus koordinuojant aprūpinimo maistu ir pagalbos nelaimės atveju operacijas laikantis humanitarinės pagalbos principų, įtvirtintų tarptautinėje humanitarinėje teisėje, įskaitant nešališkumo, neutralumo ir nediskriminavimo teikiant pagalbą principus;

| t) | pažymėti, kad ES atidžiai stebi padėtį Kašmyre; pakartoti, kad remia Indijos ir Pakistano, kurie abu yra branduolinį ginklą turinčios valstybės, stabilumą ir įtampos tarp jų mažinimą, ir toliau imtis veiksmų pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms srityse; skatinti Saugumo Tarybos rezoliucijų ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ataskaitų dėl Kašmyro įgyvendinimą; paraginti Indiją ir Pakistaną atsižvelgti į didžiulę, sureguliavus konfliktą gautiną naudą žmogiškuoju, ekonominiu ir politiniu požiūriais; |
| --- | --- |

t)

pažymėti, kad ES atidžiai stebi padėtį Kašmyre; pakartoti, kad remia Indijos ir Pakistano, kurie abu yra branduolinį ginklą turinčios valstybės, stabilumą ir įtampos tarp jų mažinimą, ir toliau imtis veiksmų pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms srityse; skatinti Saugumo Tarybos rezoliucijų ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ataskaitų dėl Kašmyro įgyvendinimą; paraginti Indiją ir Pakistaną atsižvelgti į didžiulę, sureguliavus konfliktą gautiną naudą žmogiškuoju, ekonominiu ir politiniu požiūriais;

| u) | atnaujinti ES pastangas, dedamas siekiant suartinti Indiją ir Pakistaną ir atkurti gerus jų kaimyninius santykius, remiantis tarptautinės teisės principais, palaikant išsamų dialogą ir taikant laipsnišką požiūrį, pradedant pasitikėjimo stiprinimo priemonėmis; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertinti 2021 m. vasario 25 d. Indijos ir Pakistano bendrą pareiškimą dėl paliaubų kaip svarbų žingsnį kuriant taiką ir stabilumą regione; pabrėžti, koks svarbus yra dvišališkumo aspektas siekiant užtikrinti ilgalaikę taiką tarp Indijos ir Pakistano ir jų bendradarbiavimą, nes taip būtų teigiamai prisidedama prie regiono saugumo ir ekonominio vystymosi; pabrėžti, kad abi šalys, kaip branduolinės valstybės, yra atsakingos už taiką; |
| --- | --- |

u)

atnaujinti ES pastangas, dedamas siekiant suartinti Indiją ir Pakistaną ir atkurti gerus jų kaimyninius santykius, remiantis tarptautinės teisės principais, palaikant išsamų dialogą ir taikant laipsnišką požiūrį, pradedant pasitikėjimo stiprinimo priemonėmis; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertinti 2021 m. vasario 25 d. Indijos ir Pakistano bendrą pareiškimą dėl paliaubų kaip svarbų žingsnį kuriant taiką ir stabilumą regione; pabrėžti, koks svarbus yra dvišališkumo aspektas siekiant užtikrinti ilgalaikę taiką tarp Indijos ir Pakistano ir jų bendradarbiavimą, nes taip būtų teigiamai prisidedama prie regiono saugumo ir ekonominio vystymosi; pabrėžti, kad abi šalys, kaip branduolinės valstybės, yra atsakingos už taiką;

| v) | teigiamai vertinti Indijos ilgalaikę paramą Afganistanui ir jos įsipareigojimą dėl į žmones orientuotų ir vietos lygmeniu vykdomų taikos kūrimo pastangų; imtis veiksmų kartu su Indija ir kitomis regioninėmis valstybėmis siekiant skatinti stabilizaciją, saugumą, taikų konfliktų sureguliavimą ir demokratines vertybes, įskaitant moterų teises, šalyje; pakartoti, kad taikus ir klestintis Afganistanas būtų naudingas platesniam regionui; |
| --- | --- |

v)

teigiamai vertinti Indijos ilgalaikę paramą Afganistanui ir jos įsipareigojimą dėl į žmones orientuotų ir vietos lygmeniu vykdomų taikos kūrimo pastangų; imtis veiksmų kartu su Indija ir kitomis regioninėmis valstybėmis siekiant skatinti stabilizaciją, saugumą, taikų konfliktų sureguliavimą ir demokratines vertybes, įskaitant moterų teises, šalyje; pakartoti, kad taikus ir klestintis Afganistanas būtų naudingas platesniam regionui;

| w) | pabrėžti, kad taikos, stabilumo ir laisvės laivybos srityje išsaugojimas Azijos ir Ramiojo vandenyno regione išlieka nepaprastai svarbus ES ir jos valstybių narių interesas; stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą siekiant užtikrinti, kad nebūtų varžoma prekyba Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; skatinti tolesnį bendrą JT jūrų teisės konvencijos aiškinimą, be kita ko, laivybos laisvės srityje, ir intensyvinti bendradarbiavimą jūrų saugumo srityje bei bendras mokymo misijas Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, kad būtų išsaugotas saugumas ir laivybos laisvė susisiekimo jūra linijose (angl. SLOC); priminti, kad, visų pirma atsižvelgiant į didėjančią konkurenciją regione, bendradarbiaujant su Ramiojo vandenyno regiono šalimis turėtų būti laikomasi atvirumo, klestėjimo, įtraukties, tvarumo, skaidrumo, abipusiškumo ir perspektyvumo principų; pradėti ES ir Indijos aukšto lygio dialogą jūrų srities bendradarbiavimo klausimais, siekiant išplėsti dabartinių konsultacijų dėl kovos su piratavimu apimtį ir padidinti ES karinio laivyno pajėgų (NAVFOR) operacijos ATALANTA, Indijos centro, skirto informacijos, susijusios su Indijos vandenyno regionu, analizavimui (angl. IFC-IOR), ir Indijos laivyno veiksmų sąveikumą bei koordinavimą jūrų stebėjimo, pagalbos nelaimės atveju ir bendrų mokymų bei pratybų srityse; |
| --- | --- |

w)

pabrėžti, kad taikos, stabilumo ir laisvės laivybos srityje išsaugojimas Azijos ir Ramiojo vandenyno regione išlieka nepaprastai svarbus ES ir jos valstybių narių interesas; stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą siekiant užtikrinti, kad nebūtų varžoma prekyba Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; skatinti tolesnį bendrą JT jūrų teisės konvencijos aiškinimą, be kita ko, laivybos laisvės srityje, ir intensyvinti bendradarbiavimą jūrų saugumo srityje bei bendras mokymo misijas Indijos ir Ramiojo vandenyno regione, kad būtų išsaugotas saugumas ir laivybos laisvė susisiekimo jūra linijose (angl. SLOC); priminti, kad, visų pirma atsižvelgiant į didėjančią konkurenciją regione, bendradarbiaujant su Ramiojo vandenyno regiono šalimis turėtų būti laikomasi atvirumo, klestėjimo, įtraukties, tvarumo, skaidrumo, abipusiškumo ir perspektyvumo principų; pradėti ES ir Indijos aukšto lygio dialogą jūrų srities bendradarbiavimo klausimais, siekiant išplėsti dabartinių konsultacijų dėl kovos su piratavimu apimtį ir padidinti ES karinio laivyno pajėgų (NAVFOR) operacijos ATALANTA, Indijos centro, skirto informacijos, susijusios su Indijos vandenyno regionu, analizavimui (angl. IFC-IOR), ir Indijos laivyno veiksmų sąveikumą bei koordinavimą jūrų stebėjimo, pagalbos nelaimės atveju ir bendrų mokymų bei pratybų srityse;

| x) | bendrai skatinti tolesnį dialogą, siekiant kuo anksčiau parengti elgesio Pietų Kinijos jūroje kodeksą, kad nebūtų pažeidžiamos teisėtos jokių tautų teisės pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

x)

bendrai skatinti tolesnį dialogą, siekiant kuo anksčiau parengti elgesio Pietų Kinijos jūroje kodeksą, kad nebūtų pažeidžiamos teisėtos jokių tautų teisės pagal tarptautinę teisę;

| y) | išreiškiant susirūpinimą atkreipti dėmesį į Indijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) santykių pablogėjimą, be kita ko, dėl KLR ekspansinės politikos ir akivaizdaus karinių pajėgų telkimo; remti taikų ginčų sprendimą, konstruktyvų ir išsamų dialogą ir tarptautinės teisės laikymąsi Indijos ir KLR pasienyje; |
| --- | --- |

y)

išreiškiant susirūpinimą atkreipti dėmesį į Indijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) santykių pablogėjimą, be kita ko, dėl KLR ekspansinės politikos ir akivaizdaus karinių pajėgų telkimo; remti taikų ginčų sprendimą, konstruktyvų ir išsamų dialogą ir tarptautinės teisės laikymąsi Indijos ir KLR pasienyje;

| z) | pripažinti Indijos įsipareigojimą įgyvendinti Moterų, taikos ir saugumo darbotvarkę prisidedant prie taikos palaikymo misijų; sustiprinti tarpusavio įsipareigojimą įgyvendinti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 ir, be kita ko, parengti nacionalinius veiksmų planus numatant atitinkamus biudžeto asignavimus veiksmingam įgyvendinimui; |
| --- | --- |

z)

pripažinti Indijos įsipareigojimą įgyvendinti Moterų, taikos ir saugumo darbotvarkę prisidedant prie taikos palaikymo misijų; sustiprinti tarpusavio įsipareigojimą įgyvendinti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 ir, be kita ko, parengti nacionalinius veiksmų planus numatant atitinkamus biudžeto asignavimus veiksmingam įgyvendinimui;

| aa) | skatinti bendrą įsipareigojimą įgyvendinti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas 2250, 2419 ir 2535 dėl jaunimo, taikos ir saugumo, be kita ko, parengiant nacionalines strategijas ir nacionalinius veiksmų planus jaunimo, taikos ir saugumo srityje bei numatant atitinkamus biudžeto asignavimus ir ypač daug dėmesio skiriant konfliktų prevencijai; skatinti Indiją kartu su ES valstybėmis narėmis investuoti į jaunimo pajėgumus ir skatinant dialogą ir atskaitomybės užtikrinimą įtraukti kaip partnerius jaunimo organizacijas; ieškoti naujų būdų, kaip įtraukti jaunimą į pozityvios taikos ir saugumo stiprinimo veiksmus; |
| --- | --- |

aa)

skatinti bendrą įsipareigojimą įgyvendinti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas 2250, 2419 ir 2535 dėl jaunimo, taikos ir saugumo, be kita ko, parengiant nacionalines strategijas ir nacionalinius veiksmų planus jaunimo, taikos ir saugumo srityje bei numatant atitinkamus biudžeto asignavimus ir ypač daug dėmesio skiriant konfliktų prevencijai; skatinti Indiją kartu su ES valstybėmis narėmis investuoti į jaunimo pajėgumus ir skatinant dialogą ir atskaitomybės užtikrinimą įtraukti kaip partnerius jaunimo organizacijas; ieškoti naujų būdų, kaip įtraukti jaunimą į pozityvios taikos ir saugumo stiprinimo veiksmus;

Teisinės valstybės, žmogaus teisių ir gero valdymo propagavimas

Teisinės valstybės, žmogaus teisių ir gero valdymo propagavimas

| ab) | užtikrinti, kad žmogaus teisės ir demokratinės teisės bei vertybės būtų ES bendradarbiavimo su Indija pagrindas ir taip sudaryti sąlygas į rezultatus nukreiptam ir konstruktyviam dialogui ir gilesniam tarpusavio supratimui; parengti, bendradarbiaujant su Indija, strategiją, kaip spręsti žmogaus teisių klausimus, visų pirma, susijusius su moterimis, vaikais ir etninėmis bei religinėmis mažumomis, su religija ir įsitikinimų laisve susijusius klausimus, taip pat su teisine valstybe susijusius klausimus, tokius kaip kova su korupcija, laisva ir saugi aplinka nepriklausomiems žurnalistams ir pilietinei visuomenei, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, ir integruoti žmogaus teisių aspektus į platesnę ES ir Indijos partnerystę; |
| --- | --- |

ab)

užtikrinti, kad žmogaus teisės ir demokratinės teisės bei vertybės būtų ES bendradarbiavimo su Indija pagrindas ir taip sudaryti sąlygas į rezultatus nukreiptam ir konstruktyviam dialogui ir gilesniam tarpusavio supratimui; parengti, bendradarbiaujant su Indija, strategiją, kaip spręsti žmogaus teisių klausimus, visų pirma, susijusius su moterimis, vaikais ir etninėmis bei religinėmis mažumomis, su religija ir įsitikinimų laisve susijusius klausimus, taip pat su teisine valstybe susijusius klausimus, tokius kaip kova su korupcija, laisva ir saugi aplinka nepriklausomiems žurnalistams ir pilietinei visuomenei, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, ir integruoti žmogaus teisių aspektus į platesnę ES ir Indijos partnerystę;

| ac) | reiškia didelį susirūpinimą dėl iš dalies pakeisto Indijos pilietybės įstatymo (CAA), kuris, kaip nurodo Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras, iš esmės yra diskriminacinis musulmonų atžvilgiu ir pavojingai skaldantis; skatinti Indiją garantuoti teisę laisvai praktikuoti ir propaguoti savo pasirinktą religiją, kaip įtvirtinta jos Konstitucijos 25 straipsnyje; stengtis pašalinti neapykantos retoriką ir nuo jos atgrasyti, nes ja kurstoma diskriminacija ir smurtas ir taip sukuriama priešiška aplinka, kurioje gali būti nepakantumo religinėms mažumoms ir smurto prieš jas nebaudžiamumo atvejų; dalytis geriausia praktika, susijusia su policijos pajėgų mokymu tolerancijos ir tarptautinių žmogaus teisių standartų srityse; pripažinti ryšį tarp draudimo keisti religiją įstatymų ir smurto prieš religines mažumas, ypač krikščionių ir musulmonų bendruomenes; |
| --- | --- |

ac)

reiškia didelį susirūpinimą dėl iš dalies pakeisto Indijos pilietybės įstatymo (CAA), kuris, kaip nurodo Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras, iš esmės yra diskriminacinis musulmonų atžvilgiu ir pavojingai skaldantis; skatinti Indiją garantuoti teisę laisvai praktikuoti ir propaguoti savo pasirinktą religiją, kaip įtvirtinta jos Konstitucijos 25 straipsnyje; stengtis pašalinti neapykantos retoriką ir nuo jos atgrasyti, nes ja kurstoma diskriminacija ir smurtas ir taip sukuriama priešiška aplinka, kurioje gali būti nepakantumo religinėms mažumoms ir smurto prieš jas nebaudžiamumo atvejų; dalytis geriausia praktika, susijusia su policijos pajėgų mokymu tolerancijos ir tarptautinių žmogaus teisių standartų srityse; pripažinti ryšį tarp draudimo keisti religiją įstatymų ir smurto prieš religines mažumas, ypač krikščionių ir musulmonų bendruomenes;

| ad) | raginti Indiją, kaip Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos narę, imtis veiksmų atsižvelgiant į rekomendacijas, suformuluotas vykdant su ja susijusį visuotinį periodinės peržiūros procesą, leisti ir sudaryti palankesnes sąlygas atvykti JT specialiesiems pranešėjams, įskaitant JT specialųjį pranešėją teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais, JT specialųjį pranešėją teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais ir JT specialiajam pranešėjui neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais, ir bendradarbiauti su jais vykdant pilietinės erdvės ir pagrindinių teisių bei laisvių raidos stebėseną, ir taip laikytis savo įsipareigojimo skatinti tikrą ir veiksmingą pilietinės visuomenės dalyvavimą propaguojant žmogaus teises; |
| --- | --- |

ad)

raginti Indiją, kaip Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos narę, imtis veiksmų atsižvelgiant į rekomendacijas, suformuluotas vykdant su ja susijusį visuotinį periodinės peržiūros procesą, leisti ir sudaryti palankesnes sąlygas atvykti JT specialiesiems pranešėjams, įskaitant JT specialųjį pranešėją teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais, JT specialųjį pranešėją teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais ir JT specialiajam pranešėjui neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais, ir bendradarbiauti su jais vykdant pilietinės erdvės ir pagrindinių teisių bei laisvių raidos stebėseną, ir taip laikytis savo įsipareigojimo skatinti tikrą ir veiksmingą pilietinės visuomenės dalyvavimą propaguojant žmogaus teises;

| ae) | vykdant dialogą su Indijos valdžios institucijomis, be kita ko, aukščiausiuoju lygiu, aptarti žmogaus teisių padėtį ir problemas, su kuriomis susiduria pilietinė visuomenė, visų pirma klausimus, kuriuos iškėlė JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė ir JT specialieji pranešėjai; skatinti Indiją – vieną didžiausią pasaulyje demokratinę valstybę – parodyti savo įsipareigojimą gerbti, saugoti ir visapusiškai įgyvendinti Konstitucijoje garantuojamas teises į saviraiškos laisvę, taip pat internete, teisę į taikius susirinkimus ir asociacijas (tai taikytina, be kita ko, kalbant apie pastaruosius didelio masto ūkininkų protestus), taip pat religijos ir tikėjimo laisvę; raginti Indiją užtikrinti saugią, be politinio ar ekonominio spaudimo aplinką žmogaus teisių gynėjų, aplinkos apsaugos specialistų, žurnalistų ir kitų pilietinės visuomenės veikėjų darbui, apsaugoti ir užtikrinti jų pagrindines teises ir laisves, ir nesinaudoti įstatymais dėl kovos su kurstymu maištauti ir terorizmu siekiant apriboti jų teisėtą veiklą, be kita ko, Džamu ir Kašmyre, panaikinti bendrus prieigos prie interneto apribojimus, peržiūrėti teisės aktus, kad būtų išvengta galimo piktnaudžiavimo jais siekiant nutildyti kritišką nuomonę, ir iš dalies pakeisti įstatymus, kuriais skatinama diskriminacija, sudaryti palankesnes sąlygas naudotis teise kreiptis į teismą, ir užtikrinti atsakomybę už žmogaus teisių pažeidimus; atkreipti dėmesį į žalingą Užsienio įnašų reguliavimo įstatymo (angl. FCRA) poveikį pilietinės visuomenės organizacijoms; |
| --- | --- |

ae)

vykdant dialogą su Indijos valdžios institucijomis, be kita ko, aukščiausiuoju lygiu, aptarti žmogaus teisių padėtį ir problemas, su kuriomis susiduria pilietinė visuomenė, visų pirma klausimus, kuriuos iškėlė JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė ir JT specialieji pranešėjai; skatinti Indiją – vieną didžiausią pasaulyje demokratinę valstybę – parodyti savo įsipareigojimą gerbti, saugoti ir visapusiškai įgyvendinti Konstitucijoje garantuojamas teises į saviraiškos laisvę, taip pat internete, teisę į taikius susirinkimus ir asociacijas (tai taikytina, be kita ko, kalbant apie pastaruosius didelio masto ūkininkų protestus), taip pat religijos ir tikėjimo laisvę; raginti Indiją užtikrinti saugią, be politinio ar ekonominio spaudimo aplinką žmogaus teisių gynėjų, aplinkos apsaugos specialistų, žurnalistų ir kitų pilietinės visuomenės veikėjų darbui, apsaugoti ir užtikrinti jų pagrindines teises ir laisves, ir nesinaudoti įstatymais dėl kovos su kurstymu maištauti ir terorizmu siekiant apriboti jų teisėtą veiklą, be kita ko, Džamu ir Kašmyre, panaikinti bendrus prieigos prie interneto apribojimus, peržiūrėti teisės aktus, kad būtų išvengta galimo piktnaudžiavimo jais siekiant nutildyti kritišką nuomonę, ir iš dalies pakeisti įstatymus, kuriais skatinama diskriminacija, sudaryti palankesnes sąlygas naudotis teise kreiptis į teismą, ir užtikrinti atsakomybę už žmogaus teisių pažeidimus; atkreipti dėmesį į žalingą Užsienio įnašų reguliavimo įstatymo (angl. FCRA) poveikį pilietinės visuomenės organizacijoms;

| af) | skatinti Indiją imtis tolesnių veiksmų siekiant tirti smurto dėl lyties atvejus ir užkirsti jiems kelią, skatinti lyčių lygybę bei moterų įgalėjimą; atkreipti dėmesį į didėjančio smurto prieš moteris ir mergaites problemą Indijoje, skatinant nuodugniai tirti smurtinius nusikaltimus prieš moteris ir mergaites, be kita ko, rengiant mokymus pareigūnams apie tai, kaip vykdomas policijos darbas ir tyrimai atsižvelgiant į aukų patirtas traumas, ir užtikrinant veiksmingą stebėsenos mechanizmą, skirtą stebėti, kaip įgyvendinami teisės aktai, taikytini seksualinio smurto prieš moteris ir mergaites atvejais, ir užtikrinant spartesnį teisinį bylos nagrinėjimą bei gerinant aukų apsaugą; |
| --- | --- |

af)

skatinti Indiją imtis tolesnių veiksmų siekiant tirti smurto dėl lyties atvejus ir užkirsti jiems kelią, skatinti lyčių lygybę bei moterų įgalėjimą; atkreipti dėmesį į didėjančio smurto prieš moteris ir mergaites problemą Indijoje, skatinant nuodugniai tirti smurtinius nusikaltimus prieš moteris ir mergaites, be kita ko, rengiant mokymus pareigūnams apie tai, kaip vykdomas policijos darbas ir tyrimai atsižvelgiant į aukų patirtas traumas, ir užtikrinant veiksmingą stebėsenos mechanizmą, skirtą stebėti, kaip įgyvendinami teisės aktai, taikytini seksualinio smurto prieš moteris ir mergaites atvejais, ir užtikrinant spartesnį teisinį bylos nagrinėjimą bei gerinant aukų apsaugą;

| ag) | spręsti vyraujančios kastomis grindžiamos diskriminacijos problemą ir pripažinti teisių suteikimo pagal Miškų teisių įstatymą adivasių bendruomenėms svarbą; |
| --- | --- |

ag)

spręsti vyraujančios kastomis grindžiamos diskriminacijos problemą ir pripažinti teisių suteikimo pagal Miškų teisių įstatymą adivasių bendruomenėms svarbą;

| ah) | priminti principingą ir jau seniai ES suformuluotą poziciją dėl mirties bausmės atsisakymo ir pakartoti savo prašymą Indijai nustatyti mirties bausmės moratoriumą siekiant visam laikui panaikinti mirties bausmę; |
| --- | --- |

ah)

priminti principingą ir jau seniai ES suformuluotą poziciją dėl mirties bausmės atsisakymo ir pakartoti savo prašymą Indijai nustatyti mirties bausmės moratoriumą siekiant visam laikui panaikinti mirties bausmę;

| ai) | pripažinti, kad Indijoje rengiamas nacionalinis veiksmų planas verslo ir žmogaus teisių srityje, siekiant visapusiškai įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, primenant visų įmonių pareigą gerbti žmogaus teises savo vertės grandinėse, ir skatinti ES ir Indiją aktyviai dalyvauti vykstančiose derybose dėl JT privalomos sutarties dėl įmonių atsakomybės žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

ai)

pripažinti, kad Indijoje rengiamas nacionalinis veiksmų planas verslo ir žmogaus teisių srityje, siekiant visapusiškai įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, primenant visų įmonių pareigą gerbti žmogaus teises savo vertės grandinėse, ir skatinti ES ir Indiją aktyviai dalyvauti vykstančiose derybose dėl JT privalomos sutarties dėl įmonių atsakomybės žmogaus teisių srityje;

| aj) | primygtinai raginti Indiją ratifikuoti JT konvenciją prieš kankinimą ir jos fakultatyvųjį protokolą ir JT konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo; |
| --- | --- |

aj)

primygtinai raginti Indiją ratifikuoti JT konvenciją prieš kankinimą ir jos fakultatyvųjį protokolą ir JT konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo;

| ak) | raginti Indiją toliau remti tarptautines pastangas teisingumo srityje, pasirašant Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą; |
| --- | --- |

ak)

raginti Indiją toliau remti tarptautines pastangas teisingumo srityje, pasirašant Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą;

| al) | skatinti Indiją toliau laikytis tradicijos teikti apsaugą asmenims, bėgantiems nuo smurto ir persekiojimo, kol bus sudarytos sąlygos saugiam, oriam ir savanoriškam grįžimui, ir imtis visų priemonių, kurios būtinos siekiant pašalinti bepilietybės riziką Indijos bendruomenėms; |
| --- | --- |

al)

skatinti Indiją toliau laikytis tradicijos teikti apsaugą asmenims, bėgantiems nuo smurto ir persekiojimo, kol bus sudarytos sąlygos saugiam, oriam ir savanoriškam grįžimui, ir imtis visų priemonių, kurios būtinos siekiant pašalinti bepilietybės riziką Indijos bendruomenėms;

| am) | pakartoti, kad svarbu kuo greičiau užmegzti reguliarų ES ir Indijos dialogą žmogaus teisių klausimais, laikantis ES ir Indijos veiksmų gairėse numatyto įsipareigojimo ir atsižvelgiant į bendrą ketinimą atnaujinti susitikimus po aštuonerių metų pertraukos, nes tai yra svarbi galimybė abiem šalims aptarti ir išspręsti neišspręstus žmogaus teisių klausimus; plėtoti dialogą užtikrinat, kad jis būtų vykdomas centriniu lygmeniu, siekti, kad jis būtų prasmingas užtikrinant aukšto rango pareigūnų dalyvavimą, nustatant konkrečius pažangos įsipareigojimus ir kriterijus, sprendžiant atskirų atvejų klausimus ir sudarant palankesnes sąlygas ES ir Indijos pilietinės visuomenės dialogui prieš tarpvyriausybinį dialogą; paprašyti EIVT reguliariai pranešti Parlamentui apie pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

am)

pakartoti, kad svarbu kuo greičiau užmegzti reguliarų ES ir Indijos dialogą žmogaus teisių klausimais, laikantis ES ir Indijos veiksmų gairėse numatyto įsipareigojimo ir atsižvelgiant į bendrą ketinimą atnaujinti susitikimus po aštuonerių metų pertraukos, nes tai yra svarbi galimybė abiem šalims aptarti ir išspręsti neišspręstus žmogaus teisių klausimus; plėtoti dialogą užtikrinat, kad jis būtų vykdomas centriniu lygmeniu, siekti, kad jis būtų prasmingas užtikrinant aukšto rango pareigūnų dalyvavimą, nustatant konkrečius pažangos įsipareigojimus ir kriterijus, sprendžiant atskirų atvejų klausimus ir sudarant palankesnes sąlygas ES ir Indijos pilietinės visuomenės dialogui prieš tarpvyriausybinį dialogą; paprašyti EIVT reguliariai pranešti Parlamentui apie pasiektus rezultatus;

Prekyba siekiant darnumo ir klestėjimo

Prekyba siekiant darnumo ir klestėjimo

| an) | priminti, kad 2009–2019 m. ES ir Indijos prekyba išaugo daugiau kaip 70 proc. ir kad glaudesnių ekonominių ryšių skatinimas – tai bendras interesas; pripažinti, kad Indija yra tvirta alternatyva ES, kuri siekia įvairinti savo tiekimo grandines ir yra didžiausia Indijos prekybos partnerė žemės ūkio ir maisto produktų srityje; |
| --- | --- |

an)

priminti, kad 2009–2019 m. ES ir Indijos prekyba išaugo daugiau kaip 70 proc. ir kad glaudesnių ekonominių ryšių skatinimas – tai bendras interesas; pripažinti, kad Indija yra tvirta alternatyva ES, kuri siekia įvairinti savo tiekimo grandines ir yra didžiausia Indijos prekybos partnerė žemės ūkio ir maisto produktų srityje;

| ao) | pasinaudoti galimybe, kurią suteikia ES ir Indijos vadovų susitikimas, atvirai nagrinėti vertybėmis grindžiamo bendradarbiavimo aukščiausiu lygmeniu prekybos ir investicijų srityje klausimą; pakartoti ES pasirengimą apsvarstyti galimybę pradėti derybas dėl atskiro investicijų apsaugos susitarimo, kuris padidintų teisinį tikrumą abiejų šalių investuotojams ir padėtų toliau stiprinti dvišalius prekybos santykius; siekti bendrų ir abiem pusėms naudingų tikslų šiose srityse, kurie galėtų prisidėti prie ekonomikos augimo ir inovacijų ir kurie atitiktų visuotines žmogaus teises, įskaitant darbo teises, ir padėtų užtikrinti jų paisymą, skatinti kovą su klimato kaita ir siekti Darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

ao)

pasinaudoti galimybe, kurią suteikia ES ir Indijos vadovų susitikimas, atvirai nagrinėti vertybėmis grindžiamo bendradarbiavimo aukščiausiu lygmeniu prekybos ir investicijų srityje klausimą; pakartoti ES pasirengimą apsvarstyti galimybę pradėti derybas dėl atskiro investicijų apsaugos susitarimo, kuris padidintų teisinį tikrumą abiejų šalių investuotojams ir padėtų toliau stiprinti dvišalius prekybos santykius; siekti bendrų ir abiem pusėms naudingų tikslų šiose srityse, kurie galėtų prisidėti prie ekonomikos augimo ir inovacijų ir kurie atitiktų visuotines žmogaus teises, įskaitant darbo teises, ir padėtų užtikrinti jų paisymą, skatinti kovą su klimato kaita ir siekti Darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslų;

| ap) | kuo labiau pasinaudoti Indijos įsipareigojimu siekti daugiašališkumo ir tarptautinėmis taisyklėmis grindžiamos prekybos tvarkos; skatinti itin svarbų Indijos vaidmenį dedant pastangas reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją; |
| --- | --- |

ap)

kuo labiau pasinaudoti Indijos įsipareigojimu siekti daugiašališkumo ir tarptautinėmis taisyklėmis grindžiamos prekybos tvarkos; skatinti itin svarbų Indijos vaidmenį dedant pastangas reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją;

| aq) | įvertinti, kokiu mastu reikia atnaujinti Komisijos derybų įgaliojimus atsižvelgiant į siekį sudaryti prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą, į kurį būtų įtrauktos plataus užmojo nuostatos dėl vykdytino prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus, suderinto su Paryžiaus susitarimu, taip pat atitinkamos nuostatos dėl investuotojų teisių ir pareigų ir žmogaus teisių; užtikrinti konstruktyvias derybas kartu atsižvelgiant į skirtingus abiejų šalių užmojų lygius; šiuo atžvilgiu remtis džiuginančia Indijos valdžios institucijų pozicijos dėl jų pasirengimo į būsimą susitarimą įtraukti nuostatas dėl prekybos ir darnaus vystymosi raida; |
| --- | --- |

aq)

įvertinti, kokiu mastu reikia atnaujinti Komisijos derybų įgaliojimus atsižvelgiant į siekį sudaryti prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą, į kurį būtų įtrauktos plataus užmojo nuostatos dėl vykdytino prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus, suderinto su Paryžiaus susitarimu, taip pat atitinkamos nuostatos dėl investuotojų teisių ir pareigų ir žmogaus teisių; užtikrinti konstruktyvias derybas kartu atsižvelgiant į skirtingus abiejų šalių užmojų lygius; šiuo atžvilgiu remtis džiuginančia Indijos valdžios institucijų pozicijos dėl jų pasirengimo į būsimą susitarimą įtraukti nuostatas dėl prekybos ir darnaus vystymosi raida;

Sektorių partnerystėmis didinamas atsparumas

Sektorių partnerystėmis didinamas atsparumas

| ar) | užbaigti derybas dėl glaudesnių sąsajų partnerystės su Indija; remti ją teikiant paskolas ir garantijas tvarioms investicijoms į skaitmeninės ir žaliosios infrastruktūros dvišalius ir daugiašalius projektus Indijoje, vykdomus ES viešojo ir privačiojo sektorių subjektų, pvz., Europos investicijų banko (EIB), taip pat naudojant naująją išorės finansavimo priemonę, atsižvelgiant į ES strategijoje dėl glaudesnių Europos ir Azijos sąsajų išdėstytas galimybes; ištirti ES ir Indijos tarpusavio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo su Pietų Azijos šalimis sinergijas ir įvairių sujungiamumo strategijų koordinavimo galimybes; |
| --- | --- |

ar)

užbaigti derybas dėl glaudesnių sąsajų partnerystės su Indija; remti ją teikiant paskolas ir garantijas tvarioms investicijoms į skaitmeninės ir žaliosios infrastruktūros dvišalius ir daugiašalius projektus Indijoje, vykdomus ES viešojo ir privačiojo sektorių subjektų, pvz., Europos investicijų banko (EIB), taip pat naudojant naująją išorės finansavimo priemonę, atsižvelgiant į ES strategijoje dėl glaudesnių Europos ir Azijos sąsajų išdėstytas galimybes; ištirti ES ir Indijos tarpusavio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo su Pietų Azijos šalimis sinergijas ir įvairių sujungiamumo strategijų koordinavimo galimybes;

| as) | užtikrinti, kad sujungiamumo iniciatyvos būtų grindžiamos socialiniais, aplinkos ir fiskaliniais standartais ir tvarumo, skaidrumo, įtraukumo, teisinės valstybės, pagarbos žmogaus teisėms ir abipusiškumo vertybėmis ir visiškai atitiktų JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir jos teisines priemones, įskaitant Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

as)

užtikrinti, kad sujungiamumo iniciatyvos būtų grindžiamos socialiniais, aplinkos ir fiskaliniais standartais ir tvarumo, skaidrumo, įtraukumo, teisinės valstybės, pagarbos žmogaus teisėms ir abipusiškumo vertybėmis ir visiškai atitiktų JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir jos teisines priemones, įskaitant Paryžiaus susitarimą;

| at) | pripažinti Indijos patirtį gaivalinių nelaimių valdymo srityje; sustiprinti bendradarbiavimą su Indija gerinant regiono pasirengimą gaivalinėms nelaimėms, be kita ko, pasinaudojant partneryste remiantis Nelaimėms atsparios infrastruktūros koalicija – daugiašale iniciatyva plėsti mokslinius tyrimus ir dalytis žiniomis su infrastruktūra susijusios rizikos valdymo srityje; |
| --- | --- |

at)

pripažinti Indijos patirtį gaivalinių nelaimių valdymo srityje; sustiprinti bendradarbiavimą su Indija gerinant regiono pasirengimą gaivalinėms nelaimėms, be kita ko, pasinaudojant partneryste remiantis Nelaimėms atsparios infrastruktūros koalicija – daugiašale iniciatyva plėsti mokslinius tyrimus ir dalytis žiniomis su infrastruktūra susijusios rizikos valdymo srityje;

| au) | stiprinti bendradarbiavimą tvaraus judumo srityje įgyvendinant konkrečias priemones, tokias kaip tolesnė elektra varomo transporto infrastruktūrų plėtra ir investicijos į geležinkelio projektus; pabrėžti, kokie svarbūs geležinkeliai mažinant spūstis ir taršą dideliuose miesto rajonuose, siekiant klimato tikslų ir užtikrinant gyvybiškai svarbių tiekimo grandinių atsparumą, taip pat krizių laikotarpiu; |
| --- | --- |

au)

stiprinti bendradarbiavimą tvaraus judumo srityje įgyvendinant konkrečias priemones, tokias kaip tolesnė elektra varomo transporto infrastruktūrų plėtra ir investicijos į geležinkelio projektus; pabrėžti, kokie svarbūs geležinkeliai mažinant spūstis ir taršą dideliuose miesto rajonuose, siekiant klimato tikslų ir užtikrinant gyvybiškai svarbių tiekimo grandinių atsparumą, taip pat krizių laikotarpiu;

| av) | remti tolesnį bendradarbiavimą sprendžiant sparčios urbanizacijos keliamus uždavinius, be kita ko, keičiantis žiniomis ir geriausia patirtimi pasitelkiant bendras platformas ir miestų tarpusavio bendradarbiavimą, bendradarbiavimą pažangių miesto technologijų srityje ir nuolatinę finansinę paramą, teikiamą miesto transporto projektams Indijoje naudojantis EIB lėšomis; |
| --- | --- |

av)

remti tolesnį bendradarbiavimą sprendžiant sparčios urbanizacijos keliamus uždavinius, be kita ko, keičiantis žiniomis ir geriausia patirtimi pasitelkiant bendras platformas ir miestų tarpusavio bendradarbiavimą, bendradarbiavimą pažangių miesto technologijų srityje ir nuolatinę finansinę paramą, teikiamą miesto transporto projektams Indijoje naudojantis EIB lėšomis;

| aw) | priminti Indijos, kaip pagrindinės vaistų, generinių vaistų ir vakcinų gamintojos, vaidmenį, ypač atsižvelgiant į tebesitęsiančią pasaulinę sveikatos krizę; skatinti bendrąsias įmones užtikrinti visuotinę prieigą prie COVID-19 vakcinų; siekti ES ir Indijos lyderystės propaguojant sveikatą kaip visuotinę viešąją gėrybę, visų pirma remiant daugiašales iniciatyvas, įskaitant pasaulinės prieigos prie COVID-19 vakcinos priemonę (COVAX), ir padėti užtikrinti visuotinę prieigą prie vakcinų, būtent mažesnes pajamas gaunančiose šalyse, ypač bendradarbiaujant atitinkamuose tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

aw)

priminti Indijos, kaip pagrindinės vaistų, generinių vaistų ir vakcinų gamintojos, vaidmenį, ypač atsižvelgiant į tebesitęsiančią pasaulinę sveikatos krizę; skatinti bendrąsias įmones užtikrinti visuotinę prieigą prie COVID-19 vakcinų; siekti ES ir Indijos lyderystės propaguojant sveikatą kaip visuotinę viešąją gėrybę, visų pirma remiant daugiašales iniciatyvas, įskaitant pasaulinės prieigos prie COVID-19 vakcinos priemonę (COVAX), ir padėti užtikrinti visuotinę prieigą prie vakcinų, būtent mažesnes pajamas gaunančiose šalyse, ypač bendradarbiaujant atitinkamuose tarptautiniuose forumuose;

| ax) | padidinti ES ir Indijos dvišalio ir daugiašalio bendradarbiavimo klimato kaitos srityje užmojų lygį, visų pirma paspartinant aplinkos atžvilgiu tvarų augimą ir teisingą bei saugų perėjimą prie švarios energijos, siekiant poveikio klimatui neutralumo, taip pat padidinant nacionaliniu lygmeniu nustatomų įpareigojančių veiksmų apimtį; tęsti bendrą pasaulinę lyderystę remiant Paryžiaus susitarimą ir sutelkti dėmesį į švarios ir atsinaujinančiosios energijos bei žiedinės ekonomikos darbotvarkių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

ax)

padidinti ES ir Indijos dvišalio ir daugiašalio bendradarbiavimo klimato kaitos srityje užmojų lygį, visų pirma paspartinant aplinkos atžvilgiu tvarų augimą ir teisingą bei saugų perėjimą prie švarios energijos, siekiant poveikio klimatui neutralumo, taip pat padidinant nacionaliniu lygmeniu nustatomų įpareigojančių veiksmų apimtį; tęsti bendrą pasaulinę lyderystę remiant Paryžiaus susitarimą ir sutelkti dėmesį į švarios ir atsinaujinančiosios energijos bei žiedinės ekonomikos darbotvarkių įgyvendinimą;

| ay) | dar kartą patvirtinti jų, kaip dviejų daugiausiai pasaulyje šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančių šalių, įsipareigojimą labiau koordinuoti pastangas švelninant klimato kaitos padarinius; atkreipti dėmesį į Indijos pirmavimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje ir į pažangą, padarytą įgyvendinant ES ir Indijos partnerystę švarios energetikos ir klimato kaitos srityje; skatinti investicijas ir bendradarbiavimą siekiant toliau remti elektromobilumą, tvarų vėsinimą, naujos kartos baterijų technologijas, paskirstytą elektros energijos gamybą ir teisingą pertvarką Indijoje; pradėti diskusiją apie strateginį bendradarbiavimą retųjų žemių elementų srityje ir jį įvertinti; aktyviau įgyvendinti tvaraus vandens valdymo partnerystę; |
| --- | --- |

ay)

dar kartą patvirtinti jų, kaip dviejų daugiausiai pasaulyje šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančių šalių, įsipareigojimą labiau koordinuoti pastangas švelninant klimato kaitos padarinius; atkreipti dėmesį į Indijos pirmavimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje ir į pažangą, padarytą įgyvendinant ES ir Indijos partnerystę švarios energetikos ir klimato kaitos srityje; skatinti investicijas ir bendradarbiavimą siekiant toliau remti elektromobilumą, tvarų vėsinimą, naujos kartos baterijų technologijas, paskirstytą elektros energijos gamybą ir teisingą pertvarką Indijoje; pradėti diskusiją apie strateginį bendradarbiavimą retųjų žemių elementų srityje ir jį įvertinti; aktyviau įgyvendinti tvaraus vandens valdymo partnerystę;

| az) | propaguoti plataus užmojo bendrą darbotvarkę ir visuotinius veiksmus biologinės įvairovės srityje, be kita ko, rengiantis 2021 m. gegužės mėn. vyksiančiai Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijai (COP 15); |
| --- | --- |

az)

propaguoti plataus užmojo bendrą darbotvarkę ir visuotinius veiksmus biologinės įvairovės srityje, be kita ko, rengiantis 2021 m. gegužės mėn. vyksiančiai Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijai (COP 15);

| ba) | stengtis kartu vadovauti nustatant ir tobulinant tarptautinius skaitmeninės ekonomikos standartus, paremtus tvariu ir atsakingu skaitmeninimu bei teisinės valstybės principais, taip pat žmogaus teisėmis grindžiama informacinių ir ryšių technologijų (IRT) aplinka, kartu šalinant kibernetinio saugumo grėsmes ir apsaugant pagrindines teises bei laisves, įskaitant asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

ba)

stengtis kartu vadovauti nustatant ir tobulinant tarptautinius skaitmeninės ekonomikos standartus, paremtus tvariu ir atsakingu skaitmeninimu bei teisinės valstybės principais, taip pat žmogaus teisėmis grindžiama informacinių ir ryšių technologijų (IRT) aplinka, kartu šalinant kibernetinio saugumo grėsmes ir apsaugant pagrindines teises bei laisves, įskaitant asmens duomenų apsaugą;

| bb) | padidinti ES užmojus dėl skaitmeninio junglumo su Indija įgyvendinant ES skaitmeninės transformacijos strategiją; bendradarbiauti su Indija kuriant ir naudojant ypatingos svarbos technologijas, atsižvelgiant į didelį strateginį poveikį ir poveikį saugumui, kurį daro tokios naujos technologijos; investuoti į partnerystę skaitmeninių paslaugų srityje ir kuriant atsakingą bei žmogaus teisėmis pagrįstą dirbtinį intelektą; palankiai vertinti Indijos pastangas siekti aukšto asmens duomenų apsaugos lygio, kuris būtų panašus į pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą nustatytą lygį, ir toliau remti Indijos duomenų apsaugos reformą; pabrėžti abipusę intensyvesnio bendradarbiavimo šioje srityje naudą; skatinti tolesnę reglamentavimo sistemų konvergenciją, siekiant užtikrinti aukštą asmens duomenų ir privatumo apsaugos lygį, be kita ko, priimant galimus sprendimus dėl duomenų adekvatumo, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas saugiems ir patikimiems tarpvalstybiniams duomenų srautams, taip pat sudarant sąlygas glaudesniam bendradarbiavimui, visų pirma IRT ir skaitmeninių paslaugų sektoriuose; atkreipti dėmesį į tai, kad suderinus Indijos ir Europos duomenų reglamentavimą būtų labai palengvintas abipusis bendradarbiavimas, prekyba ir saugus informacijos bei praktinės patirties perdavimas; stengtis atkartoti ES tarptautinio tarptinklinio mobiliojo ryšio susitarimus su Indija; |
| --- | --- |

bb)

padidinti ES užmojus dėl skaitmeninio junglumo su Indija įgyvendinant ES skaitmeninės transformacijos strategiją; bendradarbiauti su Indija kuriant ir naudojant ypatingos svarbos technologijas, atsižvelgiant į didelį strateginį poveikį ir poveikį saugumui, kurį daro tokios naujos technologijos; investuoti į partnerystę skaitmeninių paslaugų srityje ir kuriant atsakingą bei žmogaus teisėmis pagrįstą dirbtinį intelektą; palankiai vertinti Indijos pastangas siekti aukšto asmens duomenų apsaugos lygio, kuris būtų panašus į pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą nustatytą lygį, ir toliau remti Indijos duomenų apsaugos reformą; pabrėžti abipusę intensyvesnio bendradarbiavimo šioje srityje naudą; skatinti tolesnę reglamentavimo sistemų konvergenciją, siekiant užtikrinti aukštą asmens duomenų ir privatumo apsaugos lygį, be kita ko, priimant galimus sprendimus dėl duomenų adekvatumo, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas saugiems ir patikimiems tarpvalstybiniams duomenų srautams, taip pat sudarant sąlygas glaudesniam bendradarbiavimui, visų pirma IRT ir skaitmeninių paslaugų sektoriuose; atkreipti dėmesį į tai, kad suderinus Indijos ir Europos duomenų reglamentavimą būtų labai palengvintas abipusis bendradarbiavimas, prekyba ir saugus informacijos bei praktinės patirties perdavimas; stengtis atkartoti ES tarptautinio tarptinklinio mobiliojo ryšio susitarimus su Indija;

| bc) | priminti, kad skaitmeninio sektoriaus plėtojimas turi esminę reikšmę saugumui, ir jis turi apimti įrangos gamintojų tiekimo grandinės įvairinimą skatinant atviro ir sąveikaus tinklo struktūras ir skaitmeninimo partnerystes su partneriais, kurie vadovaujasi ES vertybėmis ir taiko technologijas gerbdami pagrindines teises; |
| --- | --- |

bc)

priminti, kad skaitmeninio sektoriaus plėtojimas turi esminę reikšmę saugumui, ir jis turi apimti įrangos gamintojų tiekimo grandinės įvairinimą skatinant atviro ir sąveikaus tinklo struktūras ir skaitmeninimo partnerystes su partneriais, kurie vadovaujasi ES vertybėmis ir taiko technologijas gerbdami pagrindines teises;

| bd) | imtis veiksmingų priemonių siekiant sudaryti palankesnes sąlygas judumui tarp ES ir Indijos, įskaitant migrantų, studentų, aukštos kvalifikacijos darbuotojų ir menininkų judumą, atsižvelgiant į specialistų kvalifikaciją ir darbo rinkos poreikius ES ir Indijoje; pripažinti, kad tiek Indija, tiek ES turi didelį talentų potencialą skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto srityse ir abipusį interesą plėtoti aukšto lygio praktinę patirtį ir bendradarbiavimą šioje srityje; |
| --- | --- |

bd)

imtis veiksmingų priemonių siekiant sudaryti palankesnes sąlygas judumui tarp ES ir Indijos, įskaitant migrantų, studentų, aukštos kvalifikacijos darbuotojų ir menininkų judumą, atsižvelgiant į specialistų kvalifikaciją ir darbo rinkos poreikius ES ir Indijoje; pripažinti, kad tiek Indija, tiek ES turi didelį talentų potencialą skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto srityse ir abipusį interesą plėtoti aukšto lygio praktinę patirtį ir bendradarbiavimą šioje srityje;

| be) | laikytis nuomonės, kad žmonių tarpusavio mainai yra vienas iš pagrindinių strateginės partnerystės aspektų; raginti stiprinti partnerystę valstybinio švietimo, mokslinių tyrimų bei inovacijų ir kultūrinių mainų srityse; raginti ES valstybes nares ir Indiją investuoti visų pirma į jaunimo gebėjimus ir lyderystę ir užtikrinti jų prasmingą įtrauktį į politinį bei ekonominį gyvenimą; skatinti Indijos, ypač Indijos studentų ir jaunų specialistų dalyvavimą tokiose ES programose kaip „Europos horizontas“, Europos mokslinių tyrimų taryba, Marie Skłodowskos-Curie studijų stipendija ir žmonių tarpusavio mainai švietimo ir kultūros srityje; šiuo atžvilgiu skatinti „Erasmus+“ programą ir užtikrinti vienodą moterų studenčių, mokslininkių, tyrėjų ir specialisčių įtraukimą į šias programas; tęsti glaudų bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, įskaitant į žmogų orientuotas ir etika pagrįstas skaitmenines technologijas, kartu skatinant stiprinti skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius; |
| --- | --- |

be)

laikytis nuomonės, kad žmonių tarpusavio mainai yra vienas iš pagrindinių strateginės partnerystės aspektų; raginti stiprinti partnerystę valstybinio švietimo, mokslinių tyrimų bei inovacijų ir kultūrinių mainų srityse; raginti ES valstybes nares ir Indiją investuoti visų pirma į jaunimo gebėjimus ir lyderystę ir užtikrinti jų prasmingą įtrauktį į politinį bei ekonominį gyvenimą; skatinti Indijos, ypač Indijos studentų ir jaunų specialistų dalyvavimą tokiose ES programose kaip „Europos horizontas“, Europos mokslinių tyrimų taryba, Marie Skłodowskos-Curie studijų stipendija ir žmonių tarpusavio mainai švietimo ir kultūros srityje; šiuo atžvilgiu skatinti „Erasmus+“ programą ir užtikrinti vienodą moterų studenčių, mokslininkių, tyrėjų ir specialisčių įtraukimą į šias programas; tęsti glaudų bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, įskaitant į žmogų orientuotas ir etika pagrįstas skaitmenines technologijas, kartu skatinant stiprinti skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius;

| bf) | toliau nagrinėti visapusiško bendradarbiavimo galimybes pagal G 20 sistemą užimtumo ir socialinės politikos srityse, pvz., socialinės apsaugos, minimalaus darbo užmokesčio, moterų dalyvavimo darbo rinkoje, deramų darbo vietų kūrimo, darbuotojų saugos ir sveikatos srityse; bendradarbiauti panaikinant vaikų darbą remiant 2017 m. birželio mėn. Indijos ratifikuotų TDO konvencijų Nr. 138 (Konvencija dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus) ir Nr. 182 (Konvencija dėl nepriimtino vaikų darbo) taikymą ir stebint, kaip jų laikomasi; |
| --- | --- |

bf)

toliau nagrinėti visapusiško bendradarbiavimo galimybes pagal G 20 sistemą užimtumo ir socialinės politikos srityse, pvz., socialinės apsaugos, minimalaus darbo užmokesčio, moterų dalyvavimo darbo rinkoje, deramų darbo vietų kūrimo, darbuotojų saugos ir sveikatos srityse; bendradarbiauti panaikinant vaikų darbą remiant 2017 m. birželio mėn. Indijos ratifikuotų TDO konvencijų Nr. 138 (Konvencija dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus) ir Nr. 182 (Konvencija dėl nepriimtino vaikų darbo) taikymą ir stebint, kaip jų laikomasi;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai.

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/07/15/joint-statement-15th-eu-india-summit-15-july-2020/

1

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0012.

2

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0016.

3

(4)  OL C 337, 2018 9 20, p. 48.

4

(5)  OL C 174 E, 2005 7 14, p. 179.

5

(6)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 589.

6

(7)  OL C 58, 2018 2 15, p. 109.

7

(8)  OL C 261 E, 2013 9 10, p. 34.

8

(9)  OL C 215, 2018 6 19, p. 202.

9

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2021 m. balandžio 27 d., antradienis

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/119

---

P9_TA(2021)0116

Prašymas atšaukti Filipo De Mano (Filip De Man) imunitetą

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Filipo De Mano (Filip De Man) imunitetą (2020/2271(IMM))

(2021/C 506/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Briuselio apeliacinio teismo generalinio prokuroro 2020 m. spalio 30 d. perduotą prašymą atšaukti Filipo De Mano imunitetą, kuris susijęs su nagrinėjama baudžiamąja byla ir kuris buvo paskelbtas 2020 m. gruodžio 14 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Briuselio apeliacinio teismo generalinio prokuroro 2020 m. spalio 30 d. perduotą prašymą atšaukti Filipo De Mano imunitetą, kuris susijęs su nagrinėjama baudžiamąja byla ir kuris buvo paskelbtas 2020 m. gruodžio 14 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Filipo De Mano paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Filipo De Mano paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Belgijos Karalystės Konstitucijos 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Belgijos Karalystės Konstitucijos 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. gruodžio 19 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. gruodžio 19 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0134/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0134/2021),

| A. | kadangi Briuselio apeliacinio teismo generalinis prokuroras perdavė prašymą atšaukti Belgijos Karalystėje išrinkto Europos Parlamento nario Filipo De Mano imunitetą dėl jo 2019 m. gegužės 1 d. galimai sukelto kelių eismo įvykio, kurio metu padaryta turtinė žala, sunkinančios aplinkybės – pasišalinimas iš įvykio vietos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Briuselio apeliacinio teismo generalinis prokuroras perdavė prašymą atšaukti Belgijos Karalystėje išrinkto Europos Parlamento nario Filipo De Mano imunitetą dėl jo 2019 m. gegužės 1 d. galimai sukelto kelių eismo įvykio, kurio metu padaryta turtinė žala, sunkinančios aplinkybės – pasišalinimas iš įvykio vietos;

| B. | kadangi Filip De Man kaltinamas tuo, kad 2019 m. gegužės 1 d. Vilvordėje atsitrenkė į gatvėje esančią saugumo salelę, nesustojo ir toliau nuvažiavo iki savo namų; kadangi policija nustatė, kad gatvėje mėtėsi Filipo De Mano automobilio nuolaužos ir kad ant gatvės grindinio palikti pėdsakai buvo matomi nuo įvykio vietos iki Parlamento nario namų; kadangi po daugybės šaukimų galiausiai Filipą De Maną apklausė kriminalinė policija ir per apklausą jis paaiškino, kad iš tiesų nuvertė betono stulpą ir negalėjo sustoti, nes gatvėje susibūriavo daug žmonių; |
| --- | --- |

B.

kadangi Filip De Man kaltinamas tuo, kad 2019 m. gegužės 1 d. Vilvordėje atsitrenkė į gatvėje esančią saugumo salelę, nesustojo ir toliau nuvažiavo iki savo namų; kadangi policija nustatė, kad gatvėje mėtėsi Filipo De Mano automobilio nuolaužos ir kad ant gatvės grindinio palikti pėdsakai buvo matomi nuo įvykio vietos iki Parlamento nario namų; kadangi po daugybės šaukimų galiausiai Filipą De Maną apklausė kriminalinė policija ir per apklausą jis paaiškino, kad iš tiesų nuvertė betono stulpą ir negalėjo sustoti, nes gatvėje susibūriavo daug žmonių;

| C. | kadangi įtariama nusikalstama veika patenka į 1968 m. kovo 16 d. Belgijos Kelių eismo policijos įstatymo 33 straipsnio taikymo sritį ir už ją baudžiama laisvės atėmimu nuo penkiolikos dienų iki šešių mėnesių ir bauda nuo 200 iki 2 000 EUR; |
| --- | --- |

C.

kadangi įtariama nusikalstama veika patenka į 1968 m. kovo 16 d. Belgijos Kelių eismo policijos įstatymo 33 straipsnio taikymo sritį ir už ją baudžiama laisvės atėmimu nuo penkiolikos dienų iki šešių mėnesių ir bauda nuo 200 iki 2 000 EUR;

| D. | kadangi, pirma, Parlamentas negali būti prilyginamas teismui ir, antra, vykstant imuniteto atšaukimo procedūrai Parlamento narys negali būti laikomas „kaltinamuoju“ (2); |
| --- | --- |

D.

kadangi, pirma, Parlamentas negali būti prilyginamas teismui ir, antra, vykstant imuniteto atšaukimo procedūrai Parlamento narys negali būti laikomas „kaltinamuoju“ (2);

| E. | kadangi pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio pirmą pastraipą Europos Parlamento nariai savo valstybės narės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje narėje yra suteikiami parlamento nariams, o visų kitų valstybių narių teritorijose – imunitetu nuo bet kokios sulaikymo priemonės ir patraukimo atsakomybėn; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio pirmą pastraipą Europos Parlamento nariai savo valstybės narės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje narėje yra suteikiami parlamento nariams, o visų kitų valstybių narių teritorijose – imunitetu nuo bet kokios sulaikymo priemonės ir patraukimo atsakomybėn;

| F. | kadangi Belgijos Karalystės Konstitucijos 59 straipsnio pirmoje pastraipoje numatyta, kad „išskyrus atvejus, kai asmuo užklumpamas bedarant nusikaltimą (flagrante delicto), teisėsaugos srityje nė vienas bet kurių Rūmų narys sesijos metu negali būti tiesiogiai perduodamas teismui ar į jį šaukiamas arba suimamas, nebent Rūmai, kurių narys yra tas asmuo, yra tam suteikę leidimą“; |
| --- | --- |

F.

kadangi Belgijos Karalystės Konstitucijos 59 straipsnio pirmoje pastraipoje numatyta, kad „išskyrus atvejus, kai asmuo užklumpamas bedarant nusikaltimą (flagrante delicto), teisėsaugos srityje nė vienas bet kurių Rūmų narys sesijos metu negali būti tiesiogiai perduodamas teismui ar į jį šaukiamas arba suimamas, nebent Rūmai, kurių narys yra tas asmuo, yra tam suteikę leidimą“;

| G. | kadangi tik Parlamentas gali nuspręsti, ar konkrečiu atveju atšaukti imunitetą, ar jo neatšaukti; kadangi Parlamentas gali pagrįstai atsižvelgti į Parlamento nario poziciją, kad galėtų priimti sprendimą, ar atšaukti jo imunitetą, ar jo neatšaukti (3); |
| --- | --- |

G.

kadangi tik Parlamentas gali nuspręsti, ar konkrečiu atveju atšaukti imunitetą, ar jo neatšaukti; kadangi Parlamentas gali pagrįstai atsižvelgti į Parlamento nario poziciją, kad galėtų priimti sprendimą, ar atšaukti jo imunitetą, ar jo neatšaukti (3);

| H. | kadangi nusikalstama veika, kuria įtariamas Filip De Man, nėra tiesiogiai ar akivaizdžiai susijusi su jo, kaip Europos Parlamento nario, vykdomomis pareigomis ir nėra einant Europos Parlamento nario pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi nusikalstama veika, kuria įtariamas Filip De Man, nėra tiesiogiai ar akivaizdžiai susijusi su jo, kaip Europos Parlamento nario, vykdomomis pareigomis ir nėra einant Europos Parlamento nario pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| I. | kadangi šiuo atveju Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. pakankamai tikslių ir rimtų įtarimų, kad procesas buvo pradėtas siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo atveju Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. pakankamai tikslių ir rimtų įtarimų, kad procesas buvo pradėtas siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai;

| 1. | nusprendžia atšaukti Filipo De Mano imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą atitinkamai Belgijos Karalystės valdžios institucijai ir Filipui De Manui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; 2019 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas Briois / Parlamentas, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

(3)  2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, 28 punktas;

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/121

---

P9_TA(2021)0117

Prašymas atšaukti Zdzisławo Krasnodębskio (Zdzisław Krasnodębski) imunitetą

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Zdzisławo Krasnodębskio (Zdzisław Krasnodębski) imunitetą (2020/2224(IMM))

(2021/C 506/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 9 d. prašymą atšaukti Zdzisławo Krasnodębskio imunitetą, kurį Varšuvos miesto Śródmieście rajono apylinkės teismo X baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas pateikė atsižvelgdamas į baudžiamąją bylą, minėtajam Parlamento nariui iškeltą privataus kaltinimo tvarka, ir kuris buvo paskelbtas 2020 m. spalio 22 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 9 d. prašymą atšaukti Zdzisławo Krasnodębskio imunitetą, kurį Varšuvos miesto Śródmieście rajono apylinkės teismo X baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas pateikė atsižvelgdamas į baudžiamąją bylą, minėtajam Parlamento nariui iškeltą privataus kaltinimo tvarka, ir kuris buvo paskelbtas 2020 m. spalio 22 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Zdzisławo Krasnodębskio paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Zdzisławo Krasnodębskio paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. gruodžio 19 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. gruodžio 19 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 ir 5 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 ir 5 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0132/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0132/2021),

| A. | kadangi 2020 m. sausio 23 d. Lenkijos Varšuvos miesto Śródmieście rajono apylinkės teismo X baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas perdavė prašymą atšaukti Zdzisławo Krasnodębskio parlamentinį imunitetą, kurį dėl tam tikrų Zdzisławo Krasnodębskio pareiškimų, nuskambėjusių per 2019 m. vasario 1 d. radijo interviu, jam pateikė privati šalis; kadangi 2020 m. vasario 19 d. Varšuvos miesto Śródmieście rajono apylinkės teismo X baudžiamųjų bylų skyrius buvo informuotas, kad, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 1 ir 12 dalimis, iškilo klausimas dėl valdžios institucijos kompetencijos bei, savo ruožtu, dėl prašymo priimtinumo; kadangi 2020 m. gegužės 18 d. teismas paprašė Generalinės prokuratūros pateikti paaiškinimus ir kadangi 2020 m. rugsėjo 8 d. Generalinė prokuratūra pateikė poziciją, kad „tuo atveju, kai privataus kaltinimo tvarka iškeliama byla, kurią nagrinėjant nedalyvauja prokuroras, vadovaujantis Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 1 ir 12 dalimis, institucija, kompetentinga perduoti privataus kaltintojo prašymą atšaukti imunitetą, yra teismas“, taip pat kad kompetentingos institucijos samprata turi būti aiškinama atsižvelgiant į Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 12 dalį; kadangi prašymą atšaukti parlamentinį imunitetą perdavė teisminės institucijos, kaip nustatyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 12 dalyje, ir kadangi, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 1 dalimi, bet kokį prašymą atšaukti parlamentinį imunitetą turi pateikti „valstybės narės kompetentinga valdžios institucija“, taigi šios dvi sampratos nėra identiškos; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2020 m. sausio 23 d. Lenkijos Varšuvos miesto Śródmieście rajono apylinkės teismo X baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas perdavė prašymą atšaukti Zdzisławo Krasnodębskio parlamentinį imunitetą, kurį dėl tam tikrų Zdzisławo Krasnodębskio pareiškimų, nuskambėjusių per 2019 m. vasario 1 d. radijo interviu, jam pateikė privati šalis; kadangi 2020 m. vasario 19 d. Varšuvos miesto Śródmieście rajono apylinkės teismo X baudžiamųjų bylų skyrius buvo informuotas, kad, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 1 ir 12 dalimis, iškilo klausimas dėl valdžios institucijos kompetencijos bei, savo ruožtu, dėl prašymo priimtinumo; kadangi 2020 m. gegužės 18 d. teismas paprašė Generalinės prokuratūros pateikti paaiškinimus ir kadangi 2020 m. rugsėjo 8 d. Generalinė prokuratūra pateikė poziciją, kad „tuo atveju, kai privataus kaltinimo tvarka iškeliama byla, kurią nagrinėjant nedalyvauja prokuroras, vadovaujantis Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 1 ir 12 dalimis, institucija, kompetentinga perduoti privataus kaltintojo prašymą atšaukti imunitetą, yra teismas“, taip pat kad kompetentingos institucijos samprata turi būti aiškinama atsižvelgiant į Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 12 dalį; kadangi prašymą atšaukti parlamentinį imunitetą perdavė teisminės institucijos, kaip nustatyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 12 dalyje, ir kadangi, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 1 dalimi, bet kokį prašymą atšaukti parlamentinį imunitetą turi pateikti „valstybės narės kompetentinga valdžios institucija“, taigi šios dvi sampratos nėra identiškos;

| B. | kadangi iš pradžių dėl bylos Zdzisławui Krasnodębskiui iškėlimo privataus kaltinimo tvarka 2019 m. gegužės 6 d. kreiptasi į Krokuvos miesto Krowodrzos rajono apylinkės teismą; kadangi 2019 m. spalio 18 d. šis teismas, ex officio nustatęs, jog pokalbių laida, kurioje dalyvavo Zdzisław Krasnodębski, buvo įrašyta Varšuvos, o ne Krokuvos radijo studijoje, nusprendė, kad jis neturi jurisdikcijos nagrinėti bylos, bei pastarąją nukreipė nagrinėti Varšuvos miesto Śródmieście rajono apylinkės teismui; |
| --- | --- |

B.

kadangi iš pradžių dėl bylos Zdzisławui Krasnodębskiui iškėlimo privataus kaltinimo tvarka 2019 m. gegužės 6 d. kreiptasi į Krokuvos miesto Krowodrzos rajono apylinkės teismą; kadangi 2019 m. spalio 18 d. šis teismas, ex officio nustatęs, jog pokalbių laida, kurioje dalyvavo Zdzisław Krasnodębski, buvo įrašyta Varšuvos, o ne Krokuvos radijo studijoje, nusprendė, kad jis neturi jurisdikcijos nagrinėti bylos, bei pastarąją nukreipė nagrinėti Varšuvos miesto Śródmieście rajono apylinkės teismui;

| C. | kadangi 2019 m. vasario 1 d. per rytinę vienos radijo stoties transliuojamą pokalbių laidą Zdzisław Krasnodębski privatų kaltintoją pavadino „neaiškiu teisininku“ ir „gangsteriu“ bei pareiškė, kad šis „švaistosi kaltinimais į kairę ir į dešinę“; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2019 m. vasario 1 d. per rytinę vienos radijo stoties transliuojamą pokalbių laidą Zdzisław Krasnodębski privatų kaltintoją pavadino „neaiškiu teisininku“ ir „gangsteriu“ bei pareiškė, kad šis „švaistosi kaltinimais į kairę ir į dešinę“;

| D. | kadangi įtariama, kad šiais pareiškimais Zdzisław Krasnodębski viešai apšmeižė privatų kaltintoją ir dėl to esą pakenkė jo patikimumui, kuris pastarajam būtinas savo profesinei veiklai vykdyti, bei pažemino jį visuomenės akyse, o tai yra nusikalstama veika, už kurią pagal Lenkijos baudžiamojo kodekso 212 straipsnio 2 dalį gali būti traukiama baudžiamojon atsakomybėn privataus kaltinimo tvarka; |
| --- | --- |

D.

kadangi įtariama, kad šiais pareiškimais Zdzisław Krasnodębski viešai apšmeižė privatų kaltintoją ir dėl to esą pakenkė jo patikimumui, kuris pastarajam būtinas savo profesinei veiklai vykdyti, bei pažemino jį visuomenės akyse, o tai yra nusikalstama veika, už kurią pagal Lenkijos baudžiamojo kodekso 212 straipsnio 2 dalį gali būti traukiama baudžiamojon atsakomybėn privataus kaltinimo tvarka;

| E. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| F. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

F.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| G. | kadangi, vadovaujantis Lenkijos Konstitucijos 105 straipsnio 2 ir 5 dalimis, nuo rinkimų rezultatų paskelbimo dienos iki dienos, kai nustoja galioti parlamento nario mandatas, iš jo negali būti reikalaujama baudžiamosios atsakomybės tam nepritarus Seimui (žemiesiems parlamento rūmams), ir jis negali būti nei sulaikytas, nei suimtas nepritarus Seimui, išskyrus atvejus, kai nustatoma, kad jis yra padaręs nusikalstamą veiką, ir jo sulaikymas būtinas tinkamai proceso eigai užtikrinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi, vadovaujantis Lenkijos Konstitucijos 105 straipsnio 2 ir 5 dalimis, nuo rinkimų rezultatų paskelbimo dienos iki dienos, kai nustoja galioti parlamento nario mandatas, iš jo negali būti reikalaujama baudžiamosios atsakomybės tam nepritarus Seimui (žemiesiems parlamento rūmams), ir jis negali būti nei sulaikytas, nei suimtas nepritarus Seimui, išskyrus atvejus, kai nustatoma, kad jis yra padaręs nusikalstamą veiką, ir jo sulaikymas būtinas tinkamai proceso eigai užtikrinti;

| H. | kadangi įtariami veiksmai nėra susiję su Zdzisławo Krasnodębskio reikštomis nuomonėmis ar balsavimu einant savo pareigas, apibrėžtas Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi įtariami veiksmai nėra susiję su Zdzisławo Krasnodębskio reikštomis nuomonėmis ar balsavimu einant savo pareigas, apibrėžtas Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| I. | kadangi šiuo atveju Parlamentas nerado įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti fumus persecutionis, t. y. faktinius elementus, kurie leistų manyti, kad šis teismo procesas buvo pradėtas siekiant pakenkti jo, kaip Europos Parlamento nario, politinei veiklai; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo atveju Parlamentas nerado įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti fumus persecutionis, t. y. faktinius elementus, kurie leistų manyti, kad šis teismo procesas buvo pradėtas siekiant pakenkti jo, kaip Europos Parlamento nario, politinei veiklai;

| J. | kadangi Parlamentas negali prisiimti teismo funkcijos ir kadangi per imuniteto atšaukimo procedūrą Parlamento narys negali būti laikomas kaltinamuoju (2); |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamentas negali prisiimti teismo funkcijos ir kadangi per imuniteto atšaukimo procedūrą Parlamento narys negali būti laikomas kaltinamuoju (2);

| K. | kadangi parlamentinio imuniteto tikslas yra apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teisinių procesų, susijusių su veikla, kuri yra vykdoma atliekant parlamentines pareigas ir negali būti atsiejama nuo šių pareigų; |
| --- | --- |

K.

kadangi parlamentinio imuniteto tikslas yra apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teisinių procesų, susijusių su veikla, kuri yra vykdoma atliekant parlamentines pareigas ir negali būti atsiejama nuo šių pareigų;

| 1. | nusprendžia atšaukti Zdzisławo Krasnodębskio imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Lenkijos valdžios institucijai ir Zdzisławui Krasnodębskiui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; 2019 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas Briois / Parlamentas, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/123

---

P9_TA(2021)0118

Prašymas atšaukti Ioanniso Lagoso (Ioannis Lagos) imunitetą

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Ioanniso Lagoso (Ioannis Lagos) imunitetą (2020/2240(IMM))

(2021/C 506/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 23 d. pateiktą Graikijos Respublikos kasacinio teismo prokuroro prašymą atšaukti Ioanniso Lagoso imunitetą, kad būtų galima įvykdyti Atėnų apeliacinio teismo (pirmosios (trijų teisėjų) baudžiamųjų bylų nagrinėjimo kolegijos) apkaltinamuosius nuosprendžius Nr. 2425, 2473, 2506, 2644/2020, apie kurį buvo pranešta 2020 m. lapkričio 11 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 23 d. pateiktą Graikijos Respublikos kasacinio teismo prokuroro prašymą atšaukti Ioanniso Lagoso imunitetą, kad būtų galima įvykdyti Atėnų apeliacinio teismo (pirmosios (trijų teisėjų) baudžiamųjų bylų nagrinėjimo kolegijos) apkaltinamuosius nuosprendžius Nr. 2425, 2473, 2506, 2644/2020, apie kurį buvo pranešta 2020 m. lapkričio 11 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Ioanniso Lagoso paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Ioanniso Lagoso paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. gruodžio 19 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. gruodžio 19 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0136/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0136/2021),

| A. | kadangi už šią bylą atsakingas prokuroras paprašė atšaukti Europos Parlamento nario Ioanniso Lagoso imunitetą, kad jam būtų galima taikyti iš viso trylikos (13) metų ir aštuonių (8) mėnesių laisvės atėmimo bausmę ir skirti bendrą tūkstančio trijų šimtų (1 300) eurų baudą už vieną sunkų nusikaltimą ir du nusižengimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi už šią bylą atsakingas prokuroras paprašė atšaukti Europos Parlamento nario Ioanniso Lagoso imunitetą, kad jam būtų galima taikyti iš viso trylikos (13) metų ir aštuonių (8) mėnesių laisvės atėmimo bausmę ir skirti bendrą tūkstančio trijų šimtų (1 300) eurų baudą už vieną sunkų nusikaltimą ir du nusižengimus;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės narės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje narėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės narės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje narėje yra suteikiami parlamento nariams;

| C. | kadangi Ioannis Lagos buvo išrinktas į Europos Parlamentą 2019 m. liepos 2 d., o prašymas atšaukti imunitetą susijęs su faktais ir kaltinimais, pateiktais prieš įgyjant Europos Parlamento nario statusą, taigi ir Europos Parlamento nario imunitetą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Ioannis Lagos buvo išrinktas į Europos Parlamentą 2019 m. liepos 2 d., o prašymas atšaukti imunitetą susijęs su faktais ir kaltinimais, pateiktais prieš įgyjant Europos Parlamento nario statusą, taigi ir Europos Parlamento nario imunitetą;

| D. | kadangi, remiantis Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsniu, parlamento kadencijos metu parlamento narys be parlamento sutikimo negali būti traukiamas atsakomybėn, suimamas, kalinamas, negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsniu, parlamento kadencijos metu parlamento narys be parlamento sutikimo negali būti traukiamas atsakomybėn, suimamas, kalinamas, negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė;

| E. | kadangi Ioannis Lagos buvo pripažintas kaltu dėl a) priklausymo nusikalstamam susivienijimui ir vadovavimo jam (Baudžiamojo kodekso 187 straipsnio 1 ir 3 dalys) – nusikalstama veika vykdyta Atėnuose nuo 2008 m. iki dabar, b) paprasto ginklų laikymo (Įstatymas Nr. 2168/1993) (leidus pakeisi iš kvalifikuoto ginklų laikymo), įvykdyto Peramoje (Atikos regionas) 2013 m. rugsėjo 30 d. ir c) Įstatymo Nr. 456/1976 dėl raketinių pistoletų ir pirotechnikos pažeidimo, įvykdyto Peramoje (Atikos regionas) 2013 m. rugsėjo 29 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi Ioannis Lagos buvo pripažintas kaltu dėl a) priklausymo nusikalstamam susivienijimui ir vadovavimo jam (Baudžiamojo kodekso 187 straipsnio 1 ir 3 dalys) – nusikalstama veika vykdyta Atėnuose nuo 2008 m. iki dabar, b) paprasto ginklų laikymo (Įstatymas Nr. 2168/1993) (leidus pakeisi iš kvalifikuoto ginklų laikymo), įvykdyto Peramoje (Atikos regionas) 2013 m. rugsėjo 30 d. ir c) Įstatymo Nr. 456/1976 dėl raketinių pistoletų ir pirotechnikos pažeidimo, įvykdyto Peramoje (Atikos regionas) 2013 m. rugsėjo 29 d.;

| F. | kadangi šis Atėnų apeliacinio teismo apkaltinamasis nuosprendis yra nedelsiant vykdytinas, nes teismas nusprendė, kad apeliacinis skundas dėl šio sprendimo neturi suspensyvinio poveikio; |
| --- | --- |

F.

kadangi šis Atėnų apeliacinio teismo apkaltinamasis nuosprendis yra nedelsiant vykdytinas, nes teismas nusprendė, kad apeliacinis skundas dėl šio sprendimo neturi suspensyvinio poveikio;

| G. | kadangi Teisės reikalų komitetas susipažino su dokumentais, kuriuos pagal Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalį komiteto nariams pateikė Ioannis Lagos ir kuriuos pastarasis manė esant svarbius procedūrai; |
| --- | --- |

G.

kadangi Teisės reikalų komitetas susipažino su dokumentais, kuriuos pagal Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalį komiteto nariams pateikė Ioannis Lagos ir kuriuos pastarasis manė esant svarbius procedūrai;

| H. | kadangi apkaltinamojo nuosprendžio vykdymas nėra susijęs su Ioanniso Lagoso einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi apkaltinamojo nuosprendžio vykdymas nėra susijęs su Ioanniso Lagoso einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| I. | kadangi, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 8 dalyje, Teisės reikalų komitetas jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla; |
| --- | --- |

I.

kadangi, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 8 dalyje, Teisės reikalų komitetas jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla;

| J. | kadangi Europos Parlamentas nekvestionuoja atitinkamų nacionalinių teisinių ir teisminių sistemų privalumų; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos Parlamentas nekvestionuoja atitinkamų nacionalinių teisinių ir teisminių sistemų privalumų;

| K. | kadangi Europos Parlamentas nėra įgaliotas vertinti ar ginčyti nacionalinių teisminių institucijų, atsakingų už atitinkamą baudžiamąjį procesą, kompetencijos; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Parlamentas nėra įgaliotas vertinti ar ginčyti nacionalinių teisminių institucijų, atsakingų už atitinkamą baudžiamąjį procesą, kompetencijos;

| L. | kadangi Ioannis Lagos yra vienas iš asmenų, kuriems Atėnų apeliacinis teismas skyrė panašią kelerių metų laisvės atėmimo bausmę už nagrinėjamas nusikalstamas veikas, o vienintelis skirtumas tas, kad jis šiuo metu naudojasi imunitetu kaip Europos Parlamento narys; |
| --- | --- |

L.

kadangi Ioannis Lagos yra vienas iš asmenų, kuriems Atėnų apeliacinis teismas skyrė panašią kelerių metų laisvės atėmimo bausmę už nagrinėjamas nusikalstamas veikas, o vienintelis skirtumas tas, kad jis šiuo metu naudojasi imunitetu kaip Europos Parlamento narys;

| M. | kadangi, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalyje, Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija; |
| --- | --- |

M.

kadangi, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalyje, Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija;

| N. | kadangi Parlamento nario imuniteto paskirtis – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo patraukimo atsakomybėn už veiksmus, kurie yra padaryti vykdant Parlamento nario įgaliojimus ir kurių negalima atskirti nuo tų įgaliojimų; |
| --- | --- |

N.

kadangi Parlamento nario imuniteto paskirtis – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo patraukimo atsakomybėn už veiksmus, kurie yra padaryti vykdant Parlamento nario įgaliojimus ir kurių negalima atskirti nuo tų įgaliojimų;

| O. | kadangi inkriminuojamos veikos neturi aiškaus ar tiesioginio poveikio Ioanniso Lagoso, kaip Europos Parlamento nario, pareigų vykdymui; |
| --- | --- |

O.

kadangi inkriminuojamos veikos neturi aiškaus ar tiesioginio poveikio Ioanniso Lagoso, kaip Europos Parlamento nario, pareigų vykdymui;

| P. | kadangi inkriminuojamos veikos įvykdytos iki jo išrinkimo į Europos Parlamentą; kadangi tuo remiantis negalima teigti, kad 2014 m. pradėtu teismo procesu buvo siekiama sukliudyti būsimai politinei Ioanniso Lagoso, kaip Europos Parlamento nario, veiklai, nes tuo metu jo, kaip Europos Parlamento nario, statusas buvo dar hipotetinis ir tik ateities galimybė; |
| --- | --- |

P.

kadangi inkriminuojamos veikos įvykdytos iki jo išrinkimo į Europos Parlamentą; kadangi tuo remiantis negalima teigti, kad 2014 m. pradėtu teismo procesu buvo siekiama sukliudyti būsimai politinei Ioanniso Lagoso, kaip Europos Parlamento nario, veiklai, nes tuo metu jo, kaip Europos Parlamento nario, statusas buvo dar hipotetinis ir tik ateities galimybė;

| Q. | kadangi šiuo atveju Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. faktinių aplinkybių, kurios leistų manyti, kad šis teismo procesas buvo pradėtas siekiant pakenkti Europos Parlamento nario, taigi ir Europos Parlamento, politinei veiklai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi šiuo atveju Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. faktinių aplinkybių, kurios leistų manyti, kad šis teismo procesas buvo pradėtas siekiant pakenkti Europos Parlamento nario, taigi ir Europos Parlamento, politinei veiklai;

| 1. | nusprendžia atšaukti Ioanniso Lagoso imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Graikijos Respublikos kasacinio teismo prokurorui ir Ioannisui Lagosui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; 2019 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/125

---

P9_TA(2021)0119

Prašymas atšaukti Ioanniso Lagoso (Ioannis Lagos) imunitetą

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Ioanniso Lagoso (Ioannis Lagos) imunitetą (2020/2219(IMM))

(2021/C 506/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Aukščiausiojo Teismo prokuroro 2020 m. spalio 2 d. perduotą prašymą atšaukti Ioanniso Lagoso imunitetą, kuris susijęs su baudžiamaisiais kaltinimais, kuriuos jam galbūt pateiks Atėnų pirmosios instancijos teismo prokuroras (bylos Nr. ABM PB2020/65), kuris buvo paskelbtas 2020 m. spalio 19 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Aukščiausiojo Teismo prokuroro 2020 m. spalio 2 d. perduotą prašymą atšaukti Ioanniso Lagoso imunitetą, kuris susijęs su baudžiamaisiais kaltinimais, kuriuos jam galbūt pateiks Atėnų pirmosios instancijos teismo prokuroras (bylos Nr. ABM PB2020/65), kuris buvo paskelbtas 2020 m. spalio 19 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Ioanniso Lagoso paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Ioanniso Lagoso paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. gruodžio 19 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. gruodžio 19 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0135/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0135/2021),

| A. | kadangi Graikijos Aukščiausiojo Teismo prokuroras pateikė prašymą atšaukti Parlamento nario Ioanniso Lagoso imunitetą dėl tam tikrų veiksmų, kuriuos jis atliko sakydamas kalbą Europos Parlamente 2020 m. sausio 29 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi Graikijos Aukščiausiojo Teismo prokuroras pateikė prašymą atšaukti Parlamento nario Ioanniso Lagoso imunitetą dėl tam tikrų veiksmų, kuriuos jis atliko sakydamas kalbą Europos Parlamente 2020 m. sausio 29 d.;

| B. | kadangi Ioannis Lagos buvo apkaltintas tariamu Turkijos nacionalinio simbolio išniekinimu per 2020 m. sausio 29 d. vykusias plenarinio posėdžio diskusijas dėl migracijos padėties prie Graikijos ir Turkijos sienos ir bendro ES atsako į ją; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ioannis Lagos buvo apkaltintas tariamu Turkijos nacionalinio simbolio išniekinimu per 2020 m. sausio 29 d. vykusias plenarinio posėdžio diskusijas dėl migracijos padėties prie Graikijos ir Turkijos sienos ir bendro ES atsako į ją;

| C. | kadangi nacionalinio simbolio išniekinimas yra nusikalstama veika pagal 1) Įstatymo 927/1979, kuris įgyvendinamas Įstatymu 4285/2014, 1 straipsnio 1 dalį ir 2) Graikijos baudžiamojo kodekso 155 straipsnį kartu su 1, 12, 14, 26, 27, 51, 53, 57 ir 79 straipsniais; |
| --- | --- |

C.

kadangi nacionalinio simbolio išniekinimas yra nusikalstama veika pagal 1) Įstatymo 927/1979, kuris įgyvendinamas Įstatymu 4285/2014, 1 straipsnio 1 dalį ir 2) Graikijos baudžiamojo kodekso 155 straipsnį kartu su 1, 12, 14, 26, 27, 51, 53, 57 ir 79 straipsniais;

| D. | kadangi Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija; |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija;

| E. | kadangi, pirma, Parlamento negalima prilyginti teismui ir, antra, vykdant imuniteto atšaukimo procedūrą Europos Parlamento narys negali būti laikomas kaltinamuoju (2); |
| --- | --- |

E.

kadangi, pirma, Parlamento negalima prilyginti teismui ir, antra, vykdant imuniteto atšaukimo procedūrą Europos Parlamento narys negali būti laikomas kaltinamuoju (2);

| F. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| G. | kadangi Ioannis Lagos minėtus veiksmus atliko per Europos Parlamento plenarinę sesiją, patalpoje, kurioje vyko plenarinis posėdis, ir tuo metu jis vykdė savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Ioannis Lagos minėtus veiksmus atliko per Europos Parlamento plenarinę sesiją, patalpoje, kurioje vyko plenarinis posėdis, ir tuo metu jis vykdė savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas;

| H. | kadangi Ioannis Lagos minėtus veiksmus atliko eidamas savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas ir dirbdamas Europos Parlamente; |
| --- | --- |

H.

kadangi Ioannis Lagos minėtus veiksmus atliko eidamas savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas ir dirbdamas Europos Parlamente;

| 1. | nusprendžia neatšaukti Ioanniso Lagoso imuniteto; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Graikijos Respublikos institucijai ir Ioannisui Lagosui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; 2019 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas Briois / Parlamentas, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/127

---

P9_TA(2021)0130

Tarpinstitucinis susitarimas dėl privalomo Skaidrumo registro

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro sudarymo (2020/2272(ACI))

(2021/C 506/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 9 d. Pirmininkų sueigos sprendimą, pagal kurį patvirtinamas tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro projektas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 9 d. Pirmininkų sueigos sprendimą, pagal kurį patvirtinamas tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro projektas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro (toliau – Susitarimas) projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro (toliau – Susitarimas) projektą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 295 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 295 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos politinio pareiškimo priimant tarpinstitucinį susitarimą dėl privalomo Skaidrumo registro (toliau – politinis pareiškimas) projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos politinio pareiškimo priimant tarpinstitucinį susitarimą dėl privalomo Skaidrumo registro (toliau – politinis pareiškimas) projektą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimą dėl skaidrumo registro organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką (1) (toliau – 2014 m. susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimą dėl skaidrumo registro organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką (1) (toliau – 2014 m. susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 28 d. Komisijos pasiūlymą dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro (COM(2016)0627), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 28 d. Komisijos pasiūlymą dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro (COM(2016)0627),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento derybų įgaliojimus dėl 2016 m. rugsėjo 28 d. Komisijos pasiūlymo dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro, patvirtintus Pirmininkų sueigos 2017 m. birželio 15 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento derybų įgaliojimus dėl 2016 m. rugsėjo 28 d. Komisijos pasiūlymo dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro, patvirtintus Pirmininkų sueigos 2017 m. birželio 15 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo ES institucijose (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo ES institucijose (2),

| — | atsižvelgdamas į naują Parlamento nariams skirtą skaidrumo priemonių rinkinį, kuriam Pirmininkų sueiga pritarė 2018 m. liepos 27 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naują Parlamento nariams skirtą skaidrumo priemonių rinkinį, kuriam Pirmininkų sueiga pritarė 2018 m. liepos 27 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 31 d. sprendimą dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimų, taikomų I antraštinės dalies 1 ir 4 skyriams, V antraštinės dalies 3 skyriui, VII antraštinės dalies 4 ir 5 skyriams, VIII antraštinės dalies 1 skyriui, XII antraštinei daliai, XIV antraštinei daliai ir II priedui (3), ypač 11 ir 35 straipsniams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 31 d. sprendimą dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimų, taikomų I antraštinės dalies 1 ir 4 skyriams, V antraštinės dalies 3 skyriui, VII antraštinės dalies 4 ir 5 skyriams, VIII antraštinės dalies 1 skyriui, XII antraštinei daliai, XIV antraštinei daliai ir II priedui (3), ypač 11 ir 35 straipsniams,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 148 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 148 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0123/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0123/2021),

| A. | kadangi ES sutarties 11 straipsnio 2 dalyje nurodoma: „[i]nstitucijos palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene“; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sutarties 11 straipsnio 2 dalyje nurodoma: „[i]nstitucijos palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene“;

| B. | kadangi dėl nepaprastosios visuomenės sveikatos padėties, susidariusios dėl COVID pandemijos, atsirado naujų interesų grupių atstovų ir sprendimus priimančių subjektų sąveikos formų; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl nepaprastosios visuomenės sveikatos padėties, susidariusios dėl COVID pandemijos, atsirado naujų interesų grupių atstovų ir sprendimus priimančių subjektų sąveikos formų;

| C. | kadangi Sąjunga įvairiomis formomis skirs precedento neturinčią finansinę paramą valstybėms narėms, kad būtų kovojama su pandemijos padariniais, ir visi su tuo susiję sprendimai turi būti priimami visiškai skaidriai, užtikrinant visapusišką Sąjungos sprendimus priimančių subjektų atskaitomybę; |
| --- | --- |

C.

kadangi Sąjunga įvairiomis formomis skirs precedento neturinčią finansinę paramą valstybėms narėms, kad būtų kovojama su pandemijos padariniais, ir visi su tuo susiję sprendimai turi būti priimami visiškai skaidriai, užtikrinant visapusišką Sąjungos sprendimus priimančių subjektų atskaitomybę;

| D. | kadangi piliečiai turėtų kuo labiau pasitikėti Sąjungos institucijomis; kadangi tam, kad šis pasitikėjimas egzistuotų, jį reikia pagrįsti suvokimu, kad atstovavimas interesams yra saistomas aukštų etikos standartų ir kad jų išrinkti atstovai Sąjungos lygmeniu, Komisijos nariai ir Sąjungos pareigūnai yra nepriklausomi, skaidrūs ir atskaitingi; kadangi Sąjungos institucijoms bendra nepriklausoma įstaiga ateityje galėtų prisidėti prie bendros Sąjungos pareigūnų etikos sistemos, kuria būtų reglamentuojamas šių pareigūnų bendravimas su interesų grupių atstovais, sukūrimo; kadangi, kai tinkama, Skaidrumo registro veikimo kontekste turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip pareiškėjai ir įregistruotieji subjektai laikosi Sąjungos vertybių ir bendrųjų etikos standartų; |
| --- | --- |

D.

kadangi piliečiai turėtų kuo labiau pasitikėti Sąjungos institucijomis; kadangi tam, kad šis pasitikėjimas egzistuotų, jį reikia pagrįsti suvokimu, kad atstovavimas interesams yra saistomas aukštų etikos standartų ir kad jų išrinkti atstovai Sąjungos lygmeniu, Komisijos nariai ir Sąjungos pareigūnai yra nepriklausomi, skaidrūs ir atskaitingi; kadangi Sąjungos institucijoms bendra nepriklausoma įstaiga ateityje galėtų prisidėti prie bendros Sąjungos pareigūnų etikos sistemos, kuria būtų reglamentuojamas šių pareigūnų bendravimas su interesų grupių atstovais, sukūrimo; kadangi, kai tinkama, Skaidrumo registro veikimo kontekste turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip pareiškėjai ir įregistruotieji subjektai laikosi Sąjungos vertybių ir bendrųjų etikos standartų;

| E. | kadangi atskirų institucinių priemonių, kuriomis įgyvendinamas Susitarimas, Parlamente imamasi įvairiais lygmenimis, pradedant Biuro priimtomis įgyvendinimo taisyklėmis ir baigiant Darbo tvarkos taisyklių pakeitimu; |
| --- | --- |

E.

kadangi atskirų institucinių priemonių, kuriomis įgyvendinamas Susitarimas, Parlamente imamasi įvairiais lygmenimis, pradedant Biuro priimtomis įgyvendinimo taisyklėmis ir baigiant Darbo tvarkos taisyklių pakeitimu;

| F. | kadangi Susitarime kiekviena iš trijų Susitarimą pasirašiusių institucijų sutinka priimti atskirus sprendimus, įgaliojančius registro valdančiąją tarybą (toliau – valdančioji taryba) ir sekretoriatą (toliau – sekretoriatas) priimti sprendimus jų vardu pagal Susitarimo 9 straipsnį ir 15 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

F.

kadangi Susitarime kiekviena iš trijų Susitarimą pasirašiusių institucijų sutinka priimti atskirus sprendimus, įgaliojančius registro valdančiąją tarybą (toliau – valdančioji taryba) ir sekretoriatą (toliau – sekretoriatas) priimti sprendimus jų vardu pagal Susitarimo 9 straipsnį ir 15 straipsnio 2 dalį;

Tikslas ir taikymo sritis

| 1. | palankiai vertina Susitarimą kaip tolesnį žingsnį stiprinant etiško interesų atstovavimo standartus; vis dėlto primena, kad pagal SESV 295 straipsnį institucijos gali susitarti tik dėl savo bendradarbiavimo ir todėl jos turi remtis savo organizaciniu suverenumu, kad nustatytų de facto pareigas, pagal kurias trečiosios šalys privalėtų prisijungti prie registro; pakartoja, kad jau ilgą laiką teikia pirmenybę tam, kad Skaidrumo registras būtų įsteigtas teisėkūros procedūra priimtu aktu, nes tai vienintelis būdas, kuriuo galima teisiškai įpareigoti trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai reikalauja, kad pagal politinį pareiškimą institucijos įsipareigotų laikytis suderinto požiūrio į bendros skaidrumo kultūros stiprinimą, kad būtų pagerintas ir toliau stiprinamas etiškas interesų atstovavimas; pabrėžia savo įsipareigojimą pagal Susitarimą ir pagal ES sutarties 13 straipsnio 2 dalį lojaliai tarpusavyje bendradarbiauti kuriant bendrą sistemą, taigi institucijos turėtų siekti aukščiausio lygio įsipareigojimų; atkreipia dėmesį į tai, kad Susitarime nurodytos priemonės yra minimalios ir galėtų būti toliau plečiamos gavus politinę paramą ir atsižvelgiant į esamus tarpinstitucinio susitarimo konstitucinius ir teisinius apribojimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | patvirtina, kad reikia tęsti tarpinstitucinį dialogą siekiant sukurti Skaidrumo registrą remiantis teisiškai privalomu Sąjungos antrinės teisės aktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | siūlo Konferencijoje dėl Europos ateities aptarti galimybę sukurti savarankišką teisinį pagrindą, kuris leistų teisėkūros institucijoms priimti Sąjungos teisėkūros procedūra priimamus aktus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, siekiant nustatyti privalomas etikos taisykles interesų grupių atstovams, kiek tai susiję su jų sąveika su Sąjungos institucijomis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad Europos Sąjungos Tarybos statusas pasikeitė iš stebėtojos statuso į oficialios Susitarimo šalies statusą; vis dėlto mano, kad jos dalyvavimas apsiriboja susitikimais su aukščiausio rango pareigūnais ir – tik pagal savanoriškas sistemas – nuolatinių atstovų ir nuolatinių atstovų pavaduotojų susitikimais jų pirmininkavimo laikotarpiu ir šešis mėnesius prieš šį laikotarpį; primygtinai reikalauja, kad, siekiant bendros sistemos patikimumo, visos nuolatinės atstovybės turėtų aktyviai dalyvauti pagal savo savanoriškas sistemas, toliau jas taikyti pasibaigus pirmininkavimui ir, kiek tai įmanoma, jas taikyti ir kitiems pareigūnams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad vykstant derybų procesui Komisija neprisiėmė jokių esminių papildomų įsipareigojimų dėl bendros sistemos; ypač apgailestauja, kad, kalbant apie taikymo asmenims sritį, ji taikoma tik institucijų aukščiausio lygmens darbuotojams; primygtinai reikalauja, kad atliekant bet kokią sąlygų tvarkos peržiūrą, susijusią su visomis trimis institucijomis, būtų įtraukti susitikimai su kitais institucijų darbuotojais skyrių vadovų ir aukštesniu lygmeniu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina Parlamento per derybų procesą prisiimtus įsipareigojimus dėl sąlygų ir papildomų skaidrumo priemonių; mano, kad Darbo tvarkos taisyklių 11 ir 35 straipsnių pakeitimas reiškia, kad prisiimtas stiprus įsipareigojimas šiuo klausimu; palankiai vertina tai, kad Susitarimu išsaugoma konstitucinė Parlamento narių teisė laisvai vykdyti savo įgaliojimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų savanoriško dalyvavimo galimybę; mano, kad šį dalyvavimą turėtų skatinti Susitarimą pasirašiusios institucijos, laikydamosi savo pareigos skatinti naudotis registru ir skatinti tai daryti kuo plačiau; primygtinai teigia, kad dėl tokio dalyvavimo Susitarimą pasirašiusios institucijos turėtų suteikti registrui papildomų išteklių; |
| --- | --- |

8.

Susitarimo apimama veikla

| 9. | pabrėžia, kad Susitarimas grindžiamas veikla paremtu požiūriu, kuris apima ir netiesioginę lobistinę veiklą; pabrėžia, kad svarbu įtraukti tokią veiklą, ypač atsižvelgiant į nepaprastąją padėtį, kai kilus pandemijai atsiranda naujų interesų grupių atstovų bendravimo su ES sprendimus priimančiais subjektais formų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina paaiškinimus dėl Susitarimo apimamos ir neapimamos veiklos, įskaitant spontaniškų susitikimų neįtraukimą ir trečiųjų šalių tarpininkų, kurie neturi diplomatinio statuso, įtraukimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad svarbu apibrėžti susitikimus su interesų grupių atstovais, kurie turėtų būti skelbiami kaip iš anksto numatyti susitikimai; palankiai vertina Komisijos praktiką skelbti ir apie tokius susitikimus, kurie vyksta ne asmenims susitinkant fiziškai, o kitokia forma, pvz., rengiant vaizdo konferencijas; primygtinai reikalauja, kad suplanuotas pokalbis telefonu taip pat būtų laikomas susitikimu; |
| --- | --- |

11.

Sąlygos, metinė ataskaita ir peržiūra

| 12. | mano, kad įgyvendinant sąlygų laikymosi priemones ir kitas papildomas skaidrumo priemones priimant individualius sprendimus bus paisoma atitinkamų trijų Susitarimą pasirašiusių institucijų vidaus organizacinių įgaliojimų; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, jog metinė ataskaita buvo išplėsta, kad apimtų Susitarimą pasirašiusiųjų institucijų patvirtintų priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | siūlo į metinę ataskaitą įtraukti informaciją apie įregistruotuosius subjektus, kurių veikla buvo ištirta ir kurie galiausiai buvo išbraukti iš registro dėl elgesio kodekso nesilaikymo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad įgyvendinimo priemonės, kurių imtasi pagal Susitarimo 5 straipsnį, bus peržiūrimos laiku ir reguliariai, siekiant pateikti rekomendacijas dėl tų priemonių tobulinimo ir stiprinimo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Susitarimą pasirašiusias institucijas prieš kitą registro peržiūrą išanalizuoti naujų skaidrumo taisyklių poveikį sprendimų priėmimo procedūroms, įskaitant sąlygas ir papildomas skaidrumo priemones, kurias institucijos priėmė pagal bendrą sistemą, ir šių taisyklių poveikį piliečių suvokimui Sąjungos institucijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad aiškus ir savalaikis sąlygų ir papildomų skaidrumo priemonių paskelbimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti skaidrumą interesų grupių atstovų ir piliečių atžvilgiu, nes jis yra jų pasitikėjimo geru bendros sistemos veikimu pagrindas; |
| --- | --- |

16.

Europos Parlamento vaidmuo

| 17. | pritaria Parlamento per derybas prisiimtiems įsipareigojimams, visų pirma dėl pasiūlymo „Spragų panaikinimas. Parlamento pasiūlymai dėl sąlygų“, ir primygtinai teigia, kad juos reikia visapusiškai įgyvendinti ir nedelsiant paskelbti pagal Susitarimo 5 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad Parlamente būtų numatyta didelė politinė atsakomybė už įgyvendinimo ir peržiūros procesą; siūlo, kad Susitarimo 14 straipsnyje numatytas peržiūros procesas būtų grindžiamas informacija ir kuriamas glaudžiai bendradarbiaujant su už skaidrumą atsakingu Parlamento pirmininko pavaduotoju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Biurą ir kitus atitinkamus organus skubiai įgyvendinti šias konkrečias priemones:






  a) | sukurti tiesioginį ryšį tarp posėdžių skelbimo pagal Darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 3 dalį ir Skaidrumo registro ir atlikti esminius patobulinimus, kad ši skelbimo priemonė būtų visiškai patogi vartotojui ir kad būtų galima atlikti paiešką; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

sukurti tiesioginį ryšį tarp posėdžių skelbimo pagal Darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 3 dalį ir Skaidrumo registro ir atlikti esminius patobulinimus, kad ši skelbimo priemonė būtų visiškai patogi vartotojui ir kad būtų galima atlikti paiešką;

| b) | nustatyti tiesioginį ryšį tarp poveikio teisės aktui, numatyto Europos Parlamento narių elgesio kodekso finansinių interesų ir interesų konfliktų klausimais 4 straipsnio 6 dalyje, pateikto Darbo tvarkos taisyklių I priede, 4 straipsnio 6 dalyje, ir Skaidrumo registro; |
| --- | --- |

b)

nustatyti tiesioginį ryšį tarp poveikio teisės aktui, numatyto Europos Parlamento narių elgesio kodekso finansinių interesų ir interesų konfliktų klausimais 4 straipsnio 6 dalyje, pateikto Darbo tvarkos taisyklių I priede, 4 straipsnio 6 dalyje, ir Skaidrumo registro;

| c) | nustatyti taisyklę, pagal kurią Parlamento pareigūnai nuo skyrių vadovų iki generalinio sekretoriaus lygmens susitiktų tik su registruotais interesų grupių atstovais; |
| --- | --- |

c)

nustatyti taisyklę, pagal kurią Parlamento pareigūnai nuo skyrių vadovų iki generalinio sekretoriaus lygmens susitiktų tik su registruotais interesų grupių atstovais;

| d) | parengti rekomendaciją Parlamento darbuotojams susitikti su Skaidrumo registro taikymo sričiai priklausančiais asmenimis ar organizacijomis tik tuo atveju, jei jie yra registruoti, ir sistemingai tikrinti šį faktą prieš savo posėdžius; |
| --- | --- |

d)

parengti rekomendaciją Parlamento darbuotojams susitikti su Skaidrumo registro taikymo sričiai priklausančiais asmenimis ar organizacijomis tik tuo atveju, jei jie yra registruoti, ir sistemingai tikrinti šį faktą prieš savo posėdžius;

| e) | parengti išsamų požiūrį, kad kalbėtojas galėtų dalyvauti visuose komitetų ar jungtinių grupių organizuojamuose renginiuose, pavyzdžiui, praktiniuose seminaruose ir seminaruose, taip pat delegacijų posėdžiuose, su sąlyga, kad visi asmenys, patenkantys į Skaidrumo registro taikymo sritį, užsiregistruotų; |
| --- | --- |

e)

parengti išsamų požiūrį, kad kalbėtojas galėtų dalyvauti visuose komitetų ar jungtinių grupių organizuojamuose renginiuose, pavyzdžiui, praktiniuose seminaruose ir seminaruose, taip pat delegacijų posėdžiuose, su sąlyga, kad visi asmenys, patenkantys į Skaidrumo registro taikymo sritį, užsiregistruotų;

| f) | parengti išsamų ir nuoseklų požiūrį į bendrą renginių organizavimą Parlamento patalpose ir, jei reikia, nustatyti sąlygą, kad visi asmenys, patenkantys į Skaidrumo registro taikymo sritį, būtų užsiregistravę; |
| --- | --- |

f)

parengti išsamų ir nuoseklų požiūrį į bendrą renginių organizavimą Parlamento patalpose ir, jei reikia, nustatyti sąlygą, kad visi asmenys, patenkantys į Skaidrumo registro taikymo sritį, būtų užsiregistravę;

| 20. | ragina konkrečiai Komitetų pirmininkų sueigą:






  a) | priimti gaires siekiant padėti pranešėjams, šešėliniams pranešėjams ir komitetų pirmininkams vykdyti savo įsipareigojimus pagal Darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

priimti gaires siekiant padėti pranešėjams, šešėliniams pranešėjams ir komitetų pirmininkams vykdyti savo įsipareigojimus pagal Darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 3 dalį;

| b) | priimti gaires, skirtas komitetų sekretoriatams, siekiant padėti Parlamento nariams, sistemingai primenant jiems apie galimybę pagal Europos Parlamento narių elgesio kodekso finansinių interesų ir interesų konfliktų klausimais 4 straipsnio 6 dalį, pateiktą Darbo tvarkos taisyklių I priede, skelbti interesų atstovų, su kuriais buvo konsultuojamasi dėl su pranešimo tema susijusių klausimų, sąrašą; |
| --- | --- |

b)

priimti gaires, skirtas komitetų sekretoriatams, siekiant padėti Parlamento nariams, sistemingai primenant jiems apie galimybę pagal Europos Parlamento narių elgesio kodekso finansinių interesų ir interesų konfliktų klausimais 4 straipsnio 6 dalį, pateiktą Darbo tvarkos taisyklių I priede, skelbti interesų atstovų, su kuriais buvo konsultuojamasi dėl su pranešimo tema susijusių klausimų, sąrašą;

| 21. | ragina Konstitucinių reikalų komitetą persvarstant Parlamento Darbo tvarkos taisykles apsvarstyti papildomas skaidrumo priemones, kurios turėtų būti nustatytos siekiant sustiprinti Parlamento įsipareigojimą dėl bendros sistemos; pabrėžia oficialių reikalavimų, taikomų bet kokiam Darbo tvarkos taisyklių persvarstymui, svarbą; |
| --- | --- |

21.

Atitiktis reikalavimams, elgesio kodeksas, informacija, kurią turi pateikti įregistruotieji subjektai

| 22. | pažymi, kad Susitarimo I priede pateikto elgesio kodekso laikymasis yra tinkamumo kriterijų dalis ir kad įregistruotieji subjektai turi atsižvelgti į konfidencialumo reikalavimus ir taisykles, taikomas buvusiems Parlamento nariams ir institucijų darbuotojams, kurie šiems Parlamento nariams ir darbuotojams taikomi nustojus eiti pareigas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina paaiškinimą, kad įregistruotieji subjektai neatleidžiami nuo pareigos užtikrinti, kad būtų laikomasi tų pačių etikos standartų, kurie taikomi jiems, kai jie perduoda dalį savo veiklos kitiems; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina tai, kad įregistruotieji subjektai privalo skelbti tiek klientų, tiek tarpininkų finansinę informaciją ir kad finansinė informacija taip pat reikalaujama iš įregistruotųjų subjektų, kurie neatstovauja komerciniams interesams; palankiai vertina tai, kad užsiregistravę subjektai privalo ne tik kartą per metus skelbti finansinę informaciją, bet ir nuolat ją atnaujinti, ypač tais atvejais, kai iš esmės pasikeičia išsami informacija, kuriai taikomi įgyvendinimo sprendimai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad įregistruotieji subjektai dabar privalo teikti informaciją apie jų tikslinius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, politikos priemonių ar iniciatyvų; mano, kad tai prisidės prie didesnio jų atstovaujamų interesų skaidrumo; |
| --- | --- |

25.

Sekretoriatas ir valdančioji taryba

| 26. | palankiai vertina įsipareigojimą padidinti registro tvarkymo, plėtojimo ir populiarinimo išteklius, taip pat Tarybos oficialų įnašą sekretoriatui; mano, kad tokie įsipareigojimai dėl bendros sistemos turėtų sustiprinti sekretoriato gebėjimus laiku teikti rekomendacijas įregistruotiesiems subjektams ir padėti jiems registruotis bei atnaujinti prašomus duomenis; ypač pabrėžia, kad, palyginti su panašiomis nacionalinėmis sistemomis, žmogiškieji ištekliai yra labai riboti įregistruotųjų asmenų skaičiaus atžvilgiu ir kad šis apribojimas trukdo veiksmingai valdyti registrą; ragina institucijas užtikrinti išteklių ir darbuotojų, reikalingų tinkamam sekretoriato ir valdančiosios tarybos veikimui užtikrinti, suteikimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad visoms trims institucijoms taikant vienodas sąlygas sekretoriato ir valdančiosios tarybos veikloje turėtų būti užtikrintas bendras sutarimas, plėtojama bendra atsakomybė už sistemą ir puoselėjama bendra skaidrumo kultūra; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina valdančiosios tarybos sukūrimą ir jos uždavinį prižiūrėti bendrą administracinį Susitarimo įgyvendinimą ir veikti kaip sekretoriato taikomų priemonių peržiūros organas; palankiai vertina tai, kad į Susitarimą įtraukta patikima administracinė procedūra, kuria užtikrinamos įregistruotųjų subjektų procedūrinės teisės; |
| --- | --- |

28.

Procedūrinės nuostatos

| 29. | pritaria šio sprendimo A priede pateikiamo Susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pritaria šio sprendimo B priede pateiktam Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos politiniam pareiškimui, kuris kartu su Susitarimu bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nusprendžia, kad pagal Susitarimo 9 straipsnį ir 15 straipsnio 2 dalį nuo Susitarimo įsigaliojimo valdančiajai tarybai ir sekretoriatui suteikiami įgaliojimai Europos Parlamento vardu priimti atskirus sprendimus dėl pareiškėjų ir įregistruotųjų subjektų laikantis 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento, Europos Sajungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo skaidrumo registro nuostatų (4); |
| --- | --- |

31.

| 32. | paveda Pirmininkui pasirašyti Susitarimą su Tarybos pirmininku ir Komisijos pirmininku ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir jo priedus susipažinti Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OL L 277, 2014 9 19, p. 11.

(2)  OL C 337, 2018 9 20, p. 120.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0046.

(4)  OL L 207, 2021 6 11, p. 1.

---

A PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO, EUROPOS SĄJUNGOS TARYBOS IR EUROPOS KOMISIJOS TARPINSTITUCINIS SUSITARIMAS DĖL PRIVALOMO SKAIDRUMO REGISTRO

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka tarpinstitucinį susitarimą, kuris buvo paskelbtas 2021 m. birželio 11 d. Oficialiojo leidinio L serijoje 207, p. 1.)

---

B PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO, EUROPOS SĄJUNGOS TARYBOS IR EUROPOS KOMISIJOS POLITINIS PAREIŠKIMAS PRIIMANT TARPINSTITUCINĮ SUSITARIMĄ DĖL PRIVALOMO SKAIDRUMO REGISTRO

Europos Parlamentas, Europos Sąjungos Taryba ir Europos Komisija pripažįsta, kad sąlygų taikymo principas yra itin svarbus suderintam požiūriui, kurio trys institucijos laikosi siekdamos stiprinti bendrą skaidrumo kultūrą ir kartu nustatyti aukštus skaidraus ir etiško atstovavimo interesų grupėms Sąjungos lygmeniu standartus.

Europos Parlamentas, Europos Sąjungos Taryba ir Europos Komisija pripažįsta, kad nustatytos sąlygų taikymo ir papildomo skaidrumo užtikrinimo priemonės toliau išdėstytais klausimais atitinka Tarpinstitucinį susitarimą dėl privalomo skaidrumo registro, sustiprina jų suderinto požiūrio tikslą ir sudaro tvirtą pagrindą toliau plėtoti ir tobulinti šį požiūrį bei toliau stiprinti etišką atstovavimą interesų grupėms Sąjungos lygmeniu:

| — | kai taikoma, sprendimus priimančių asmenų susitikimai su registruotais interesų grupių atstovais (1); |
| --- | --- |

—

kai taikoma, sprendimus priimančių asmenų susitikimai su registruotais interesų grupių atstovais (1);

| — | kai taikoma, susitikimų su registruotais interesų grupių atstovais viešas paskelbimas (2); |
| --- | --- |

—

kai taikoma, susitikimų su registruotais interesų grupių atstovais viešas paskelbimas (2);

| — | darbuotojų, ypač vyresniųjų pareigūnų, susitikimai su registruotais interesų grupių atstovais (3); |
| --- | --- |

—

darbuotojų, ypač vyresniųjų pareigūnų, susitikimai su registruotais interesų grupių atstovais (3);

| — | kalbėjimas Europos Parlamento viešuosiuose klausymuose (4); |
| --- | --- |

—

kalbėjimas Europos Parlamento viešuosiuose klausymuose (4);

| — | narystė Komisijos ekspertų grupėse ir dalyvavimas tam tikruose renginiuose, forumuose ar informacinėse sesijose (5); |
| --- | --- |

—

narystė Komisijos ekspertų grupėse ir dalyvavimas tam tikruose renginiuose, forumuose ar informacinėse sesijose (5);

| — | patekimas į institucijų patalpas (6); |
| --- | --- |

—

patekimas į institucijų patalpas (6);

| — | kai aktualu, registruotiems interesų grupių atstovams skirtų renginių globa; |
| --- | --- |

—

kai aktualu, registruotiems interesų grupių atstovams skirtų renginių globa;

| — | valstybių narių politinis pareiškimas savanoriškai pagal nacionalinę teisę ir kompetenciją savo nuolatinio atstovo ir jo pavaduotojo posėdžiams su interesų grupių atstovais taikyti sąlygų taikymo principą valstybių narių pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu ir ankstesnius šešis mėnesius ir bet kokios kitos tolesnės savanoriškos atskirų valstybių narių priemonės pagal nacionalinę teisę ir kompetenciją, į abi šias priemones atsižvelgiant vienodai. |
| --- | --- |

—

valstybių narių politinis pareiškimas savanoriškai pagal nacionalinę teisę ir kompetenciją savo nuolatinio atstovo ir jo pavaduotojo posėdžiams su interesų grupių atstovais taikyti sąlygų taikymo principą valstybių narių pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu ir ankstesnius šešis mėnesius ir bet kokios kitos tolesnės savanoriškos atskirų valstybių narių priemonės pagal nacionalinę teisę ir kompetenciją, į abi šias priemones atsižvelgiant vienodai.

---

(1)  Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 2 dalis; 2018 m. sausio 31 d. Komisijos sprendimo dėl Europos Komisijos narių elgesio kodekso (C(2018)0700) (OL C 65, 2018 2 21, p. 7) 7 straipsnis; Europos Komisijos darbo metodų V punktas.

(2)  Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 3 dalis; 2014 m. lapkričio 25 d. Komisijos sprendimas 2014/838/ES, Euratomas dėl informacijos apie Komisijos generalinių direktorių ir organizacijų ar savarankiškai dirbančių asmenų susitikimus skelbimo (OL L 343, 2014 11 28, p. 19); 2014 m. lapkričio 25 d. Komisijos sprendimas 2014/839/ES, Euratomas dėl informacijos apie Komisijos narių ir organizacijų ar savarankiškai dirbančių asmenų susitikimus skelbimo (OL L 343, 2014 11 28, p. 22).

(3)  Tarybos sprendimo dėl Tarybos generalinio sekretoriato pareigūnų ir interesų grupių atstovų ryšių palaikymo reguliavimo 3 straipsnis; Europos Komisijos darbo metodų V punktas.

(4)  2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento Biuro sprendimo dėl viešųjų klausymų taisyklių 7 straipsnis.

(5)  Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 35 straipsnis; 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimo, kuriuo nustatomos Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliosios taisyklės (C(2016)3301), 8 straipsnis; Tarybos sprendimo dėl Tarybos generalinio sekretoriato pareigūnų ir interesų grupių atstovų ryšių palaikymo reguliavimo 4 ir 5 straipsniai.

(6)  Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnis, taikomas kartu su 2013 m. gruodžio 13 d. generalinio sekretoriaus sprendimu dėl taisyklių, reglamentuojančių leidimus ir teisę patekti į Europos Parlamento patalpas ir Tarybos sprendimo dėl Tarybos generalinio sekretoriato pareigūnų ir interesų grupių atstovų ryšių palaikymo reguliavimo 6 straipsniu.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2021 m. balandžio 27 d., antradienis

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/134 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/134

---

P9_TA(2021)0120

ES ir Norvegijos susitarimas: visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimas, susijęs su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos ***

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, sudarymo Sąjungos vardu projekto (10643/20 – C9-0424/2020 – 2020/0230(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 506/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10643/20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10643/20),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos (10644/20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos (10644/20),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalį (C9-0424/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalį (C9-0424/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0035/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0035/2021),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Norvegijos Karalystės vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/135 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/135

---

P9_TA(2021)0121

ES ir Hondūro Respublikos savanoriškas partnerystės susitarimas ***

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projekto (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 506/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12543/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12543/2020),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais projektą (10365/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais projektą (10365/2020),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0084/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0084/2021),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 27 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 27 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0053/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0053/2021),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Hondūro Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0129.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/136 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/136

---

P9_TA(2021)0124

Programos „Europos horizontas“ sukūrimas ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių nustatymas ***II

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos per pirmąjį svarstymą priimtos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (07064/2/2020 – C9-0111/2021 – 2018/0224(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos poziciją, priimtą per pirmąjį svarstymą (07064/2/2020– C9-0111/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos poziciją, priimtą per pirmąjį svarstymą (07064/2/2020– C9-0111/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. (1) ir 2020 m. liepos 16 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. (1) ir 2020 m. liepos 16 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (4) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0435) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (4) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0435) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2020)0459),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0122/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0122/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pritaria pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atsižvelgia į Tarybos ir Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 33.

(2)  OL C 364, 2020 10 28, p. 124.

(3)  OL C 461, 2018 12 21, p. 79.

(4)  2019 4 17 priimti tekstai, P8_TA(2019)0395.

---

PRIEDAS

Bendras politinis pareiškimas dėl panaikintų lėšų pakartotinio panaudojimo programoje „Europos horizontas“

Bendroje deklaracijoje dėl panaikintų lėšų pakartotinio panaudojimo mokslinių tyrimų programoje (1) Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitarė 2021–2027 m. laikotarpiu mokslinių tyrimų programai vėl suteikti įsipareigojimų asignavimus, kurių suma sudaro iki 0,5 mlrd. EUR (2018 m. kainomis) panaikintų įsipareigojimų, susidariusių dėl visiško arba dalinio bendrajai programai „Europos horizontas“ arba jos pirmtakei „Horizontas 2020“ priklausančių projektų neįgyvendinimo, kaip nustatyta Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalyje. Nedarant poveikio biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams ir Komisijos įgaliojimams vykdyti biudžetą, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria, kad ta suma preliminariai paskirstoma taip (ne daugiau kaip):

| — | 300 000 000 EUR palyginamosiomis 2018 m. kainomis – veiksmų grupei „Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir kosmosas“, visų pirma kvantiniams moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

—

300 000 000 EUR palyginamosiomis 2018 m. kainomis – veiksmų grupei „Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir kosmosas“, visų pirma kvantiniams moksliniams tyrimams;

| — | 100 000 000 EUR palyginamosiomis 2018 m. kainomis – veiksmų grupei „Klimatas, energetika ir judumas“ ir |
| --- | --- |

—

100 000 000 EUR palyginamosiomis 2018 m. kainomis – veiksmų grupei „Klimatas, energetika ir judumas“ ir

| — | 100 000 000 EUR palyginamosiomis 2018 m. kainomis – veiksmų grupei „Kultūra, kūrybiškumas ir įtrauki visuomenė“. |
| --- | --- |

—

100 000 000 EUR palyginamosiomis 2018 m. kainomis – veiksmų grupei „Kultūra, kūrybiškumas ir įtrauki visuomenė“.

Parlamento pareiškimas dėl asociacijos susitarimų

SESV 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto i papunktyje numatytas Europos Parlamento pritarimas asociacijos susitarimams, nurodytiems SESV 217 straipsnyje. Be to, tokiuose asociacijos susitarimuose dažnai reglamentuojamas trečiosios valstybės prisijungimas prie programos „Europos horizontas“. Kad Europos Parlamentas galėtų duoti pritarimą, jis turi būti nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais procedūros etapais, kaip nustatyta SESV 218 straipsnio 10 dalyje. Siekiant užtikrinti tinkamą parlamentinę kontrolę, taip pat būtina, kad šie susitarimai apimtų visus svarbius Sąjungos santykių su konkrečia trečiąja valstybe aspektus, susijusius su programa „Europos horizontas“.

Todėl Europos Parlamentas tikisi, kad, kai pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį Taryba priims sprendimą, kuriuo nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu dėl trečiosios valstybės prisijungimo prie programos „Europos horizontas“ įsteigtame organe, tomis pozicijomis nebus apeinamas reikalavimas gauti Europos Parlamento pritarimą, paliekant šiam organui nustatyti esminius tos trečiosios valstybės dalyvavimo programoje „Europos horizontas“ aspektus.

Dėl šios priežasties Europos Parlamentas mano, kad tokių pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį priimamų Tarybos sprendimų dėl tam tikrų asociacijos susitarimų dalių, susijusių su trečiosios valstybės prisijungimu prie programos „Europos horizontas“, turėtų būti kuo mažiau. Be to, jei apie tokio Tarybos sprendimo priėmimą svarsto Sąjungos derybininkas, Taryba arba, kai duodami nurodymus derybininkui, jos specialus komitetas, Europos Parlamentas tikisi, kad bus nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais procedūros etapais, be kita ko, pateikiant pagrįstą nuomonę, kodėl poziciją Sąjungos vardu turi priimti susitarimu įsteigtas organas, kad būtų pasiekti [Reglamente dėl programos „Europos horizontas“] ir [Tarybos sprendime dėl specialiosios programos nustatymo] nustatyti Sąjungos tikslai.

Komisijos pareiškimas dėl 47 konstatuojamosios dalies

Komisija ketina vykdyti Europos inovacijų tarybos programos „Accelerator“ biudžetą taip, kad būtų užtikrinta, kad tik dotacijų forma skiriama parama MVĮ, įskaitant startuolius, atitiktų paramą, teikiamą iš programos „Horizontas 2020“ MVĮ priemonės biudžeto, laikantis sąlygų, nustatytų Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 48 straipsnio 1 dalyje ir 47 konstatuojamojoje dalyje.

Komisijos pareiškimas dėl 6 straipsnio

Gavusi prašymą, Komisija ketina pasikeisti nuomonėmis su atsakingu Europos Parlamento komitetu dėl: i) galimų partnerysčių remiantis SESV 185 ir 187 straipsniais kandidatų sąrašo, kuris bus įtrauktas į (įžanginius) poveikio vertinimus; ii) preliminarių misijų, kurias nustatė misijų valdybos, sąrašo; iii) strateginio plano rezultatų iki jo oficialaus priėmimo; ir iv) ji pateiks dokumentus, susijusius su darbo programomis, ir jais dalysis.

Komisijos pareiškimas dėl etikos principų / kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų – 19 straipsnis

Europos Komisija siūlo priimant sprendimus dėl ES finansavimo skyrimo žmogaus embriono kamieninių ląstelių moksliniams tyrimams pagal bendrąją programą „Europos horizontas“ laikytis tų pačių etikos principų kaip ir bendrojoje programoje „Horizontas 2020“.

Europos Komisija siūlo toliau laikytis šių etikos principų, nes, kaip parodė patirtis, jie leido suformuoti atsakingą požiūrį į daug žadančią mokslo sritį. Minėti etikos principai visiškai pasiteisino įgyvendinant mokslinių tyrimų programą, kurioje dalyvauja mokslininkai iš įvairių šalių, turinčių labai skirtingas teisės normas.

| 1. | Sprendime dėl bendrosios programos „Europos horizontas“ aiškiai numatoma, jog Sąjungos finansavimas nebus skiriamas trims mokslinių tyrimų sritims:






  — | mokslinių tyrimų veiklai, skirtai žmonėms klonuoti reprodukcijos tikslais; |
| --- | --- | --- |

1.

—

mokslinių tyrimų veiklai, skirtai žmonėms klonuoti reprodukcijos tikslais;

| — | mokslinių tyrimų veiklai, kuria siekiama pakeisti žmogaus genetinį paveldą, dėl ko šie pakeitimai gali tapti paveldimi; |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veiklai, kuria siekiama pakeisti žmogaus genetinį paveldą, dėl ko šie pakeitimai gali tapti paveldimi;

| — | mokslinių tyrimų veiklai, skirtai žmogaus embrionams kurti tik mokslinių tyrimų ar kamieninių ląstelių gavimo tikslais, įskaitant somatinių ląstelių branduolių perkėlimą. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veiklai, skirtai žmogaus embrionams kurti tik mokslinių tyrimų ar kamieninių ląstelių gavimo tikslais, įskaitant somatinių ląstelių branduolių perkėlimą.

| 2. | Nebus finansuojama jokia visose valstybėse narėse uždrausta veikla. Nebus finansuojama jokia veikla valstybėje narėje, kurioje ji yra uždrausta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sprendimas dėl programos „Europos horizontas“ ir nuostatos dėl Sąjungos teikiamo žmogaus embriono kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo etikos principų nėra valstybėse narėse tokiems tyrimams taikomų teisės normų ar etikos principų subjektyvus įvertinimas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kviesdama teikti paraiškas Europos Komisija neragina naudoti žmogaus embriono kamieninių ląstelių. Dėl žmogaus, tiek suaugusiojo, tiek embriono, kamieninių ląstelių naudojimo, jei to reikia, sprendžia mokslininkai, atsižvelgdami į norimus pasiekti tikslus. Praktikoje didžioji Sąjungos kamieninių ląstelių moksliniams tyrimams numatytų lėšų dalis skiriama suaugusiųjų kamieninėms ląstelėms panaudoti. Nėra priežasties, kodėl tai turėtų iš esmės pasikeisti programoje „Europos horizontas“. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekvienas projektas, kuriame siūloma panaudoti žmogaus embriono kamienines ląsteles, privalo gauti teigiamą mokslinį įvertinimą, kurio metu nepriklausomi mokslo ekspertai įvertina, ar būtina tokias kamienines ląsteles naudoti mokslo tikslams. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Griežtai įvertinami pasiūlymų, gavusių teigiamą mokslinį įvertinimą, etikos aspektai; šį vertinimą organizuoja Europos Komisija. Atliekant šį etikos aspektų vertinimą, atsižvelgiama į ES pagrindinių teisių chartijoje ir atitinkamose tarptautinėse konvencijose, pavyzdžiui, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytoje Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvencijoje bei jos papildomuose protokoluose ir UNESCO priimtoje Visuotinėje žmogaus genomo ir žmogaus teisių deklaracijoje išdėstytus principus. Atliekant etikos aspektų vertinimą taip pat nustatoma, ar pasiūlymuose laikomasi šalių, kuriose bus atliekami moksliniai tyrimai, taisyklių. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ypatingais atvejais etikos aspektų vertinimą galima atlikti projekto įgyvendinimo metu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dėl kiekvieno projekto, kuriame siūloma naudoti žmogaus embriono kamienines ląsteles, prieš pradedant atitinkamą veiklą, reikia gauti atitinkamo nacionalinio arba vietos etikos komiteto patvirtinimą. Turi būti laikomasi visų nacionalinių taisyklių ir procedūrų, įskaitant susijusių su tėvų sutikimu, finansinių paskatų nebuvimu ir kt. Bus tikrinama, ar projekte yra nurodytos licencijavimo ir kontrolės priemonės, kurių turi imtis valstybių narių, kuriose bus atliekami moksliniai tyrimai, kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gavęs teigiamą mokslinį įvertinimą ir etikos aspektų vertinimą nacionaliniu ar vietos ir Europos lygiu pasiūlymas bus pateiktas patvirtinti kiekvienu atskiru atveju valstybėms narėms, kurios posėdžiauja kaip komitetas laikydamosi nagrinėjimo procedūros. Valstybių narių nepatvirtinti projektai, kuriuose numatyta naudoti žmogaus embriono kamienines ląsteles, nefinansuojami. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europos Komisija toliau sieks, kad su Sąjungos finansuojamų kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų rezultatais galėtų susipažinti visi mokslininkai tam, kad šie rezultatai galiausiai taptų naudingi pacientams visose šalyse. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europos Komisija rems veiksmus ir iniciatyvas, kuriais prisidedama prie žmogaus embriono kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų koordinavimo ir racionalizavimo atsakingai laikantis etikos principų. Visų pirma, Komisija toliau rems Europos žmogaus embriono kamieninių ląstelių linijų registrą. Parama tokiam registrui padės užtikrinti egzistuojančių žmogaus embriono kamieninių ląstelių stebėseną Europoje, padės mokslininkams kuo geriau jas panaudoti ir gali padėti išvengti atvejų, kai be reikalo kuriamos naujos kamieninių ląstelių linijos. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europos Komisija toliau laikysis dabartinės savo praktikos ir neteiks nagrinėjimo procedūrą vykdančiam komitetui pasiūlymų dėl projektų, kurie apima mokslinę veiklą, naikinančią žmogaus embrionus, įskaitant veiklą kamieninėms ląstelėms gauti. Nors šis mokslinių tyrimų etapas nebus finansuojamas, Sąjunga galės finansuoti paskesnius mokslinių tyrimų etapus, kuriuose naudojamos žmogaus embriono kamieninės ląstelės. |
| --- | --- |

12.

Komisijos pareiškimas dėl 5 straipsnio

Komisija atkreipia dėmesį į teisėkūros institucijų pasiektą kompromisą dėl 5 straipsnio formuluotės. Komisijos nuomone, 1 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyta specialioji gynybos srities mokslinių tyrimų programa apima tik mokslinių tyrimų veiksmus pagal būsimą Europos gynybos fondą, o technologinės plėtros veiksmai laikomi nepatenkančiais į šio reglamento taikymo sritį.

Komisijos pareiškimas dėl žmogaus teisių 16 straipsnio 1 dalies d punkto

Komisija visiškai pritaria, kad būtų gerbiamos žmogaus teisės, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje ir jo antroje pastraipoje: „Sąjunga siekia plėtoti santykius ir kurti partnerystę su trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis, regioninėmis arba pasaulinėmis organizacijomis, kurios taip pat laikosi pirmojoje pastraipoje nurodytų principų.“ Tačiau Komisija apgailestauja dėl to, kad pagarba žmogaus teisėms įtraukta į kriterijus, kuriuos turi atitikti prisijungti prie programos norinčios trečiosios šalys pagal 16 straipsnio 1 dalies d punktą. Tokios aiškios nuorodos nereikėjo įtraukti į jokią kitą ES programą pagal būsimą daugiametę finansinę programą, nors nėra abejonių, kad ES, plėtodama savo išorės santykius su trečiosiomis šalimis, siekia laikytis nuoseklaus požiūrio į žmogaus teisių apsaugą visose savo priemonėse ir politikos srityse. Šiuo požiūriu Komisija turėtų vadovautis taikydama šią nuostatą.

Tarybos pareiškimas

Taryba ragina Komisiją užtikrinti kuo didžiausią Tarybos dalyvavimą derybose dėl susitarimų, kuriais trečiosios valstybės prisijungia prie Sąjungos programų, įskaitant ES bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, pagal SESV 218 straipsnį. Šiuo tikslu pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį Taryba gali paskirti specialų komitetą, su kuriuo konsultuojantis būtų vedamos derybos, įskaitant derybas dėl tokių susitarimų struktūros ir turinio.

Šiuo atžvilgiu Taryba primena ES sutarties 13 straipsnio 2 dalies antrame sakinyje ir atitinkamoje ES Teisingumo Teismo praktikoje dėl SESV 218 straipsnio 4 dalies nustatytą ES institucijų lojalaus bendradarbiavimo principą, kuriuo remiantis Komisija privalo tam specialiam komitetui pateikti visą informaciją ir dokumentus, būtinus derybų eigai stebėti, pavyzdžiui, visų pirma paskelbtus bendruosius tikslus ir pozicijas, kurių kitos šalys laikosi derybų metu, likus pakankamai laiko iki derybų susitikimų, kad būtų galima suformuluoti nuomones ir rekomendacijas, susijusias su derybomis (2).

Tais atvejais, kai susitarimai, kuriais trečiosios valstybės prisijungia prie Sąjungos programų, jau yra ir apima nuolatinius įgaliojimus Komisijai nustatyti kiekvienai valstybei taikomus jos dalyvavimo bet kurioje programoje konkrečias sąlygas ir reikalavimus ir kai Komisijai vykdyti šią užduotį padeda specialus komitetas, Taryba primena, kad Komisija derybų proceso metu turi sistemingai konsultuotis su tuo specialiu komitetu, pavyzdžiui, dalydamasi tekstų projektais prieš susitikimus su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis ir reguliariai pateikdama informaciją prieš susitikimus ir po jų.

Tais atvejais, kai susitarimai, kuriais trečiosios valstybės prisijungia prie Sąjungos programų, jau yra, tačiau nenumatyta jokio specialaus komiteto, Taryba mano, kad Komisija taip pat turėtų sistemingai bendradarbiauti su Taryba ir jos parengiamaisiais organais derybų proceso metu, kai nustatomos konkrečios prisijungimo prie programos „Europos horizontas“ sąlygos ir reikalavimai.

Komisijos pareiškimas dėl tarptautinio bendradarbiavimo

Komisija atkreipia dėmesį į vienašalę Tarybos deklaraciją, kurią ji, vadovaudamasi Sutartimi, ES Teisingumo Teismo praktika ir institucinės pusiausvyros principu tinkamai apsvarstys, kai konsultuosis su specialiuoju komitetu pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį.

Tarybos pareiškimas dėl 5 straipsnio

Taryba primena, kad iš SESV 179 straipsnio 3 dalies ir 182 straipsnio 1 dalies, skaitomų kartu, išplaukia, kad Sąjunga gali priimti tik vieną daugiametę bendrąją programą, kurioje išdėstoma visa Sąjungos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla. Todėl Taryba laikosi nuomonės, kad Reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos bendroji mokslinių tyrimų programa „Europos horizontas“, 1 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas Europos gynybos fondas, kurio tiek mokslinių tyrimų, tiek technologinės plėtros veiklą apima šis reglamentas, yra specialioji programa, kuria įgyvendinama Bendroji programa, kaip tai suprantama SESV 182 straipsnio 3 dalyje, ir patenka į reglamento, kuriuo sukuriama ta bendroji programa, taikymo sritį.

---

(1)  OL C 444 I, 2020 12 22, p. 3.

(2)  Žr. 2015 m. liepos 16 d. Sprendimo byloje C-425/13 Komisija prieš Tarybą, EU:C:2015:483, 66 punktą.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/141

---

P9_TA(2021)0125

Specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ *

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatymo projekto (08550/2019 – C9-0167/2020 – 2018/0225(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2021/C 506/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (08550/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (08550/2019),

| — | atsižvelgdamas į vėlesnį prašymą dėl konsultacijos, kurį Taryba pateikė savo 2020 m. birželio 18 d. laiške po to, kai buvo pateiktas iš dalies pakeistas Komisijos pasiūlymas (COM(2020)0459), kuriuo buvo papildytas pirminis prašymas dėl konsultacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vėlesnį prašymą dėl konsultacijos, kurį Taryba pateikė savo 2020 m. birželio 18 d. laiške po to, kai buvo pateiktas iš dalies pakeistas Komisijos pasiūlymas (COM(2020)0459), kuriuo buvo papildytas pirminis prašymas dėl konsultacijos,

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėtą Tarybos projekto redakciją (06199/2021), kurioje atspindimi galutiniai Europos Parlamento ir Tarybos derybų rezultatai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėtą Tarybos projekto redakciją (06199/2021), kurioje atspindimi galutiniai Europos Parlamento ir Tarybos derybų rezultatai,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 182 straipsnio 4 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0167/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 182 straipsnio 4 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0167/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Parlamento, Tarybos ir Komisijos keitimąsi nuomonėmis pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (1) 25 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Parlamento, Tarybos ir Komisijos keitimąsi nuomonėmis pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (1) 25 punktą,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0436), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0436),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 ir 40 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 ir 40 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0118/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0118/2021),

| 1. | pritaria toliau pateiktam Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, 2019 4 17, P8_TA(2019)0396.

---

P9_TC1-CNS(2018)0225

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Tarybos sprendimą (ES) 2021/764.)

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/142

---

P9_TA(2021)0126

Europos inovacijos ir technologijos institutas ***I

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (nauja redakcija) (COM(2019)0331 – C9-0042/2019 – 2019/0151(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2021/C 506/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0331), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0331),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0042/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0042/2019),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 10 d. Teisės reikalų komiteto laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 3 dalį pateiktą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 10 d. Teisės reikalų komiteto laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 3 dalį pateiktą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. vasario 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. vasario 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0120/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0120/2020),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 47, 2020 2 11, p. 69.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P9_TC1-COD(2019)0151

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/819.)

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/143 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/143

---

P9_TA(2021)0127

Europos inovacijos ir technologijos instituto strateginė inovacijų darbotvarkė ***I

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės. Europos inovacijų talentų ir inovacinių pajėgumų skatinimas (COM(2019)0330 – C9-0043/2019 – 2019/0152(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 506/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0330), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0330),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0043/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0043/2019),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. vasario 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. vasario 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 40 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 40 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0121/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0121/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | siūlo aktą pavadinti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės ir Europos inovacijų talentų ir inovacinių pajėgumų skatinimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 47, 2020 2 11, p. 69.

---

P9_TC1-COD(2019)0152

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, siekiant skatinti Europos talentus ir pajėgumus inovacijų srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1312/2013/ES

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2021/820.)

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/144 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/144

---

P9_TA(2021)0128

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas ***I

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 506/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0220), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0220),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 196 straipsnio 2 dalį bei 322 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0160/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 196 straipsnio 2 dalį bei 322 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0160/2020),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 28 d. Audito Rūmų nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 28 d. Audito Rūmų nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. vasario 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. vasario 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 40 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 40 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0148/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0148/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 385, 2020 11 13, p. 1.

(2)  OL C 10, 2021 1 11, p. 66.

(3)  OL C 440, 2020 12 18, p. 150.

(4)  Ši pozicija pakeičia 2020 m. rugsėjo 16 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0218).

---

P9_TC1-COD(2020)0097

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/836.)

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/145

---

P9_TA(2021)0129

ES ir Hondūro Respublikos savanoriškas partnerystės susitarimas

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projekto (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157M(NLE))

(2021/C 506/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projektą (12543/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projektą (12543/2020),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais projektą (10365/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais projektą (10365/2020),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 ir 4 dalių pirmąsias pastraipas, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0084/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 ir 4 dalių pirmąsias pastraipas, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0084/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo (1) (FLEGT reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo (1) (FLEGT reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (2) (ES medienos reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (2) (ES medienos reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus klimato susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus klimato susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Europos žaliąjį kursą (COM(2019)0640) ir į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žaliąjį kursą (COM(2019)0640) ir į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją „Hondūras: žmogaus teisių gynėjų padėtis“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją „Hondūras: žmogaus teisių gynėjų padėtis“ (6),

| — | atsižvelgdamas į šiuo metu atliekamą ES taisyklių, taikomų neteisėtai medienos ruošai, visų pirma ES medienos reglamento ir FLEGT reglamento, tinkamumo patikrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šiuo metu atliekamą ES taisyklių, taikomų neteisėtai medienos ruošai, visų pirma ES medienos reglamento ir FLEGT reglamento, tinkamumo patikrą,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. ES veiksmų planą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena ir į jo įgyvendinimo 2018–2022 m. darbo planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. ES veiksmų planą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena ir į jo įgyvendinimo 2018–2022 m. darbo planą,

| — | atsižvelgdamas į susitarimą, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarimą, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija (7),

| — | atsižvelgdamas į metinį Hondūro ir ES aukšto lygio politinį dialogą miškų sektoriuje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į metinį Hondūro ir ES aukšto lygio politinį dialogą miškų sektoriuje,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 6 d. vyriausiojo įgaliotinio pareiškimą ES vardu dėl Paramos kovai su korupcija ir nebaudžiamumu Hondūre misijos (MACCIH) įgaliojimų pratęsimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 6 d. vyriausiojo įgaliotinio pareiškimą ES vardu dėl Paramos kovai su korupcija ir nebaudžiamumu Hondūre misijos (MACCIH) įgaliojimų pratęsimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 27 d. teisėkūros rezoliuciją (8) dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 27 d. teisėkūros rezoliuciją (8) dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0054/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0054/2021),

| A. | kadangi beveik pusę Hondūro žemės ploto užima miškai, iš kurių pusė yra atogrąžų miškai; kadangi vis dar yra didžiulių neklasifikuotų medžių ir rūšių išteklių; kadangi Hondūras nuo 2015 m. prarado apie 12,5 proc. savo miškų ploto – daugiausia dėl kenkėjų antplūdžio, kurį greičiausiai sukėlė klimato kaita, o kai kurie miško plotai buvo prarasti dėl gaisrų, miškų naikinimo ir neteisėtos medienos ruošos; |
| --- | --- |

A.

kadangi beveik pusę Hondūro žemės ploto užima miškai, iš kurių pusė yra atogrąžų miškai; kadangi vis dar yra didžiulių neklasifikuotų medžių ir rūšių išteklių; kadangi Hondūras nuo 2015 m. prarado apie 12,5 proc. savo miškų ploto – daugiausia dėl kenkėjų antplūdžio, kurį greičiausiai sukėlė klimato kaita, o kai kurie miško plotai buvo prarasti dėl gaisrų, miškų naikinimo ir neteisėtos medienos ruošos;

| B. | kadangi 2014 m. Hondūras priėmė įstatymą dėl klimato kaitos ir tapo pirmąja valstybe, 2015 m. metais paskelbusia nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus pagal Paryžiaus susitarimą, ir vienas iš jo prisiimtų įsipareigojimų yra atkurti milijoną hektarų miško; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2014 m. Hondūras priėmė įstatymą dėl klimato kaitos ir tapo pirmąja valstybe, 2015 m. metais paskelbusia nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus pagal Paryžiaus susitarimą, ir vienas iš jo prisiimtų įsipareigojimų yra atkurti milijoną hektarų miško;

| C. | kadangi einant metams dėl Hondūro eksporto rinkose taikomų griežtesnių medienos teisėtumo reikalavimų ir dėl miškų naikinimo miškų sektoriaus dalis Hondūro ekonomikoje sumažėjo ir per pastaruosius 16 metų ji sudaro maždaug 3,6 proc. bendrojo nacionalinio produkto (BNP); kadangi savanoriško partnerystės susitarimo (SPS) procesas, kuriame pabrėžiamas teisėtumas ir geras valdymas, padeda didinti miškų sektoriaus dalį ekonomikoje, kurti kokybiškas darbo vietas kaimo vietovėse ir Hondūro gyventojams gauti pajamų; |
| --- | --- |

C.

kadangi einant metams dėl Hondūro eksporto rinkose taikomų griežtesnių medienos teisėtumo reikalavimų ir dėl miškų naikinimo miškų sektoriaus dalis Hondūro ekonomikoje sumažėjo ir per pastaruosius 16 metų ji sudaro maždaug 3,6 proc. bendrojo nacionalinio produkto (BNP); kadangi savanoriško partnerystės susitarimo (SPS) procesas, kuriame pabrėžiamas teisėtumas ir geras valdymas, padeda didinti miškų sektoriaus dalį ekonomikoje, kurti kokybiškas darbo vietas kaimo vietovėse ir Hondūro gyventojams gauti pajamų;

| D. | kadangi šiuo metu medienos, kuria prekiaujama tarp Hondūro ir ES, kiekis yra nedidelis ir sudaro mažiau nei 2 proc. viso Hondūro medienos eksporto, ir JAV yra didžiausia prekybos partnerė, taip pat didėja eksporto į kaimynines šalis – Salvadorą ir Nikaragvą – apimtis; kadangi SPS galėtų Hondūrui atverti daugiau eksporto į ES ir naujas rinkas galimybių; |
| --- | --- |

D.

kadangi šiuo metu medienos, kuria prekiaujama tarp Hondūro ir ES, kiekis yra nedidelis ir sudaro mažiau nei 2 proc. viso Hondūro medienos eksporto, ir JAV yra didžiausia prekybos partnerė, taip pat didėja eksporto į kaimynines šalis – Salvadorą ir Nikaragvą – apimtis; kadangi SPS galėtų Hondūrui atverti daugiau eksporto į ES ir naujas rinkas galimybių;

| E. | kadangi Hondūras pagal Pasaulio banko klasifikaciją yra mažesnes nei vidutines pajamas gaunanti šalis; kadangi jis yra antra skurdžiausia valstybė Lotynų Amerikoje ir trečia skurdžiausia valstybė Vakarų pusrutulyje; kadangi Hondūras turi įveikti daug iššūkių, kad galėtų kovoti su skurdu, nelygybe, korupcija, smurtu ir nebaudžiamumu, kurie tebėra nuolatinės susirūpinimą keliančios problemos, ir pagerinti savo piliečių gyvenimą, taip pat moterų teisių padėtį, be kita ko, atsižvelgiant į pastaruoju metu pasireiškusią priešišką reakciją į lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimus ir teises; |
| --- | --- |

E.

kadangi Hondūras pagal Pasaulio banko klasifikaciją yra mažesnes nei vidutines pajamas gaunanti šalis; kadangi jis yra antra skurdžiausia valstybė Lotynų Amerikoje ir trečia skurdžiausia valstybė Vakarų pusrutulyje; kadangi Hondūras turi įveikti daug iššūkių, kad galėtų kovoti su skurdu, nelygybe, korupcija, smurtu ir nebaudžiamumu, kurie tebėra nuolatinės susirūpinimą keliančios problemos, ir pagerinti savo piliečių gyvenimą, taip pat moterų teisių padėtį, be kita ko, atsižvelgiant į pastaruoju metu pasireiškusią priešišką reakciją į lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimus ir teises;

| F. | kadangi atkreiptinas dėmesys į tai, kad Hondūro vyriausybė prisiėmė teigiamus įsipareigojimus ir inicijavo teisės aktus, kuriais siekiama apsaugoti žmogaus teisių gynėjus; kadangi tenka apgailestauti dėl žmogaus, čiabuvių ir žemės teisių gynėjų ir aplinkosaugos aktyvistų persekiojimo, smurto prieš juos, savavališko jų sulaikymo, grasinimų jiems ir jų žudymo; kadangi Hondūras nėra pasirašęs Eskasu regioninio susitarimo dėl galimybės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo ir teisingumo aplinkos apsaugos srityje Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione, kuris yra pirmasis aplinkosaugos susitarimas, apimantis specialias nuostatas dėl aplinkosaugos ir žmogaus teisių gynėjų; |
| --- | --- |

F.

kadangi atkreiptinas dėmesys į tai, kad Hondūro vyriausybė prisiėmė teigiamus įsipareigojimus ir inicijavo teisės aktus, kuriais siekiama apsaugoti žmogaus teisių gynėjus; kadangi tenka apgailestauti dėl žmogaus, čiabuvių ir žemės teisių gynėjų ir aplinkosaugos aktyvistų persekiojimo, smurto prieš juos, savavališko jų sulaikymo, grasinimų jiems ir jų žudymo; kadangi Hondūras nėra pasirašęs Eskasu regioninio susitarimo dėl galimybės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo ir teisingumo aplinkos apsaugos srityje Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione, kuris yra pirmasis aplinkosaugos susitarimas, apimantis specialias nuostatas dėl aplinkosaugos ir žmogaus teisių gynėjų;

| G. | kadangi Paramos kovai su korupcija ir nebaudžiamumu Hondūre misijos (MACCIH) įgaliojimai baigėsi 2020 m. sausio mėn. ir nebuvo atnaujinti; kadangi ES ir jos valstybės narės paragino Hondūro vyriausybę atnaujinti šiuos įgaliojimus, kad šalyje būtų sustiprinta teisinė valstybė; |
| --- | --- |

G.

kadangi Paramos kovai su korupcija ir nebaudžiamumu Hondūre misijos (MACCIH) įgaliojimai baigėsi 2020 m. sausio mėn. ir nebuvo atnaujinti; kadangi ES ir jos valstybės narės paragino Hondūro vyriausybę atnaujinti šiuos įgaliojimus, kad šalyje būtų sustiprinta teisinė valstybė;

| H. | kadangi ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimas sudarytas 2012 m., o prekybos dalis laikinai taikoma nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d.; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimas sudarytas 2012 m., o prekybos dalis laikinai taikoma nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d.;

| I. | kadangi 2013 m. Hondūras tapo pirmąja Lotynų Amerikos šalimi, pradėjusia derybas su ES dėl FLEGT savanoriškos partnerystės susitarimo, ir 2018 m. buvo parafuotas susitarimo projektas; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2013 m. Hondūras tapo pirmąja Lotynų Amerikos šalimi, pradėjusia derybas su ES dėl FLEGT savanoriškos partnerystės susitarimo, ir 2018 m. buvo parafuotas susitarimo projektas;

| J. | kadangi SPS tikslas – užtikrinti, kad visos ES rinkai skirtos medienos ir medienos produktų siuntos iš Hondūro atitiktų Hondūro medienos teisėtumo užtikrinimo sistemą ir FLEGT licencijos reikalavimus; kadangi vietos mediena ir mediena, skirta kitoms eksporto rinkoms, taip pat turės atitikti medienos teisėtumo užtikrinimo sistemą ir bus privaloma gauti „H-Legal“ sertifikatą; |
| --- | --- |

J.

kadangi SPS tikslas – užtikrinti, kad visos ES rinkai skirtos medienos ir medienos produktų siuntos iš Hondūro atitiktų Hondūro medienos teisėtumo užtikrinimo sistemą ir FLEGT licencijos reikalavimus; kadangi vietos mediena ir mediena, skirta kitoms eksporto rinkoms, taip pat turės atitikti medienos teisėtumo užtikrinimo sistemą ir bus privaloma gauti „H-Legal“ sertifikatą;

| K. | kadangi medienos teisėtumo užtikrinimo sistema pagrįsta teisėtumo apibrėžtimi, tiekimo grandinės kontrole, atitikties patikrinimu, FLEGT licencijų išdavimu ir nepriklausomu auditu; |
| --- | --- |

K.

kadangi medienos teisėtumo užtikrinimo sistema pagrįsta teisėtumo apibrėžtimi, tiekimo grandinės kontrole, atitikties patikrinimu, FLEGT licencijų išdavimu ir nepriklausomu auditu;

| L. | kadangi susitarimas taikomas penkiems privalomiems medienos produktams pagal FLEGT reglamentą – rąstams, pjautinei medienai, geležinkelio pabėgiams, sluoksniuotajai medienai ir fanerai – ir kai kuriems kitiems medienos produktams; |
| --- | --- |

L.

kadangi susitarimas taikomas penkiems privalomiems medienos produktams pagal FLEGT reglamentą – rąstams, pjautinei medienai, geležinkelio pabėgiams, sluoksniuotajai medienai ir fanerai – ir kai kuriems kitiems medienos produktams;

| M. | kadangi FLEGT savanoriškais partnerystės susitarimais siekiama ne vien palengvinti prekybą teisėta mediena ir numatoma, kad jie atneš ne vien tokią naudą, jais taip pat siekiama sisteminių pokyčių miškų valdymo, teisėsaugos, įskaitant darbuotojų teises ir čiabuvių teises, ir skaidrumo srityse, taip pat siekiama įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, ypač pilietinės visuomenės organizacijas ir vietines bendruomenes, į politinių sprendimų priėmimo procesą, remti ekonominę integraciją ir laikytis tarptautinių darnaus vystymosi tikslų; kadangi derybomis, po kurių buvo sudarytas šis SPS, sukurta įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo erdvė aplinkos, žmogaus teisių, socialiniams ir ekonominiams klausimams aptarti; kadangi Hondūras užtikrina, kad įgyvendinant šį SPS ir vykdant jo stebėseną dalyvautų atitinkami suinteresuotieji subjektai, neatsižvelgiant į jų lytį, amžių, vietovę, religiją ar įsitikinimus, etninę kilmę, rasę, kalbą ar negalią, ir skatina privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės, vietinių bendruomenių, Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų ir kitų asmenų, priklausančių nuo miškų, dalyvavimą (9); |
| --- | --- |

M.

kadangi FLEGT savanoriškais partnerystės susitarimais siekiama ne vien palengvinti prekybą teisėta mediena ir numatoma, kad jie atneš ne vien tokią naudą, jais taip pat siekiama sisteminių pokyčių miškų valdymo, teisėsaugos, įskaitant darbuotojų teises ir čiabuvių teises, ir skaidrumo srityse, taip pat siekiama įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, ypač pilietinės visuomenės organizacijas ir vietines bendruomenes, į politinių sprendimų priėmimo procesą, remti ekonominę integraciją ir laikytis tarptautinių darnaus vystymosi tikslų; kadangi derybomis, po kurių buvo sudarytas šis SPS, sukurta įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo erdvė aplinkos, žmogaus teisių, socialiniams ir ekonominiams klausimams aptarti; kadangi Hondūras užtikrina, kad įgyvendinant šį SPS ir vykdant jo stebėseną dalyvautų atitinkami suinteresuotieji subjektai, neatsižvelgiant į jų lytį, amžių, vietovę, religiją ar įsitikinimus, etninę kilmę, rasę, kalbą ar negalią, ir skatina privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės, vietinių bendruomenių, Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų ir kitų asmenų, priklausančių nuo miškų, dalyvavimą (9);

| N. | kadangi SPS numatytas jungtinis įgyvendinimo komitetas, atsakingas už SPS įgyvendinimą ir stebėseną; |
| --- | --- |

N.

kadangi SPS numatytas jungtinis įgyvendinimo komitetas, atsakingas už SPS įgyvendinimą ir stebėseną;

| O. | kadangi ES rėmė derybų procesą vykdydama tris dvišales programas savo paramos vystymuisi veiksmais; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES rėmė derybų procesą vykdydama tris dvišales programas savo paramos vystymuisi veiksmais;

| P. | kadangi iki 2021 m. pabaigos Hondūre įvyks visuotiniai rinkimai; |
| --- | --- |

P.

kadangi iki 2021 m. pabaigos Hondūre įvyks visuotiniai rinkimai;

| Q. | kadangi Hondūras ratifikavo Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir genčių, tačiau ne iki galo ją įgyvendino ir į savo teisės aktus neįtraukė pagrindinio laisvo, išankstinio ir informacija pagrįsto sutikimo principo, kylančio iš Jungtinių Tautų deklaracijos dėl čiabuvių tautų teisių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Hondūras ratifikavo Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir genčių, tačiau ne iki galo ją įgyvendino ir į savo teisės aktus neįtraukė pagrindinio laisvo, išankstinio ir informacija pagrįsto sutikimo principo, kylančio iš Jungtinių Tautų deklaracijos dėl čiabuvių tautų teisių;

| 1. | palankiai vertina tai, kad užbaigtos derybos dėl ES ir Hondūro SPS, kuriuo bus užtikrinama, kad iš Hondūro į ES būtų importuojama tik teisėtai ruošta mediena, skatinama tvari miškotvarkos praktika ir tvari prekyba teisėtai paruošta mediena, gerinamas miškų valdymas, teisės aktų vykdymas (įskaitant darbo ir profesines, sveikatos ir saugos pareigas), žmogaus teisių įgyvendinimas, skaidrumas, atskaitomybė ir institucijų atsparumas Hondūre, atsižvelgiant į tai, kad miškai yra svarbūs Hondūro ekonomikai ir kad miškų naikinimo problema šioje valstybėje turėtų būti sprendžiama veiksmingiau; ragina abi šalis sparčiai ratifikuoti SPS, kad jis galėtų įsigalioti 2021 m. ir sudaryti sąlygas tolesniems svarbiems įgyvendinimo veiksmams, įskaitant licencijavimo proceso nustatymą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia savo solidarumą su Hondūru, kuris, be COVID-19 pandemijos, nuo kurios šalis taip pat labai nukentėjo, neseniai išgyveno du uraganus, sukėlusius sunkių padarinių; pabrėžia, kad reikia skubiai ir pasauliniu mastu šalinti pagrindines tokių ekstremalių meteorologinių reiškinių ir zoonozės, susijusių su klimato kaita, miškų naikinimu ir biologinės įvairovės nykimu, priežastis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | labai vertina tai, kad Hondūras sugebėjo užtikrinti savo valdžios sektoriaus institucijų, pilietinės visuomenės, privačiojo sektoriaus, čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų, akademinės bendruomenės ir bendruomenių dalyvavimą SPS rengimo procese – šie dalyviai priėmė kvietimą ir pateikė savo indėlį; palankiai vertina tai, kad visi šie visuomenės sektoriai sutiko susėsti prie to paties derybų stalo ir buvo užtikrinta įtrauktis bei galimybė prisidėti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta, kad visapusiškas SPS įgyvendinimas bus ilgalaikis procesas ir reikės priimti visą teisės aktų rinkinį, užtikrinti jo įgyvendinimui bei vykdymo užtikrinimui reikiamus administracinius pajėgumus ir žinias; primena, kad FLEGT licencijų išdavimas gali būti pradėtas tik tuomet, kai Hondūras įrodys, jog yra pasirengęs taikyti savo medienos teisėtumo užtikrinimo sistemą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad įgyvendinimo etapui reikės tikrų ir nuolatinių konsultacijų ir aktyvaus įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo, taip pat prasmingo pilietinės visuomenės organizacijų, vietinių ir čiabuvių bendruomenių dalyvavimo priimant sprendimus, siekiant užtikrinti laisvą, išankstinį ir informacija pagrįstą pritarimą; primena, kad reikia didinti skaidrumą ir užtikrinti veiksmingą viešą informacijos atskleidimą ir savalaikį dokumentų pateikimą vietinėms ir čiabuvių tautoms; ragina Komisiją, ES delegaciją Hondūre ir valstybes nares užtikrinti ir suteikti pakankamai didelę paramą pajėgumo stiprinimui, taip pat logistinę ir techninę paramą pagal dabartines ir būsimas vystomojo bendradarbiavimo priemones, kad Hondūras galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su medienos teisėtumo užtikrinimo sistemos ir atitinkamų priemonių įgyvendinimu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina neseniai priimtą Hondūro SPS įgyvendinimo veiksmų planą ir ragina Hondūro vyriausybę laikytis konkretaus, nustatytais terminais ir išmatuojamais rezultatais pagrįsto metodo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra labai sunerimęs dėl to, kad nuo to laiko, kai 2018 m. liepos mėn. parafuotas SPS, nužudyta daugiau kaip 20 aplinkosaugos ir čiabuvių tautų teisių aktyvistų; mano, kad susitarimo sėkmė labai priklausys nuo to, ar bus sukurta saugi ir įgalinanti aplinka aplinkosaugos aktyvistams ir žmogaus teisių gynėjams bei informatoriams apsaugoti, užtikrinant veiksmingas žmogaus teisių pažeidimų taisomąsias priemones ir kovojant su nebaudžiamumu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Eskasu susitarimo ratifikavimas būtų svarbus žingsnis teisinga linkme; primygtinai ragina Hondūro vyriausybę imtis veiksmų šioje srityje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad kova su korupcija turi būti nuolatinė; palankiai vertina tai, kad skaidrumas pasirodė esąs naudingas šio SPS sudarymo procese ir jis turi būti visapusiškai užtikrintas būsimame įgyvendinimo procese; pabrėžia, kad FLEGT sėkmė taip pat priklauso nuo kovos su sukčiavimu ir korupcija visoje medienos tiekimo grandinėje; šiuo tikslu ragina ES stiprinti ES medienos reglamento aprėptį ir vykdymo užtikrinimą, kad būtų kovojama su korupcijos rizika ES medienos tiekimo grandinėje, be kita ko, vykdant reguliaresnę ir sistemingesnę kontrolę ir patikras ES uostuose; atkreipia dėmesį į Hondūro pastangas užtikrinti didesnį skaidrumą ir primygtinai ragina Hondūro vyriausybę įvairiais miškų vertės grandinės etapais teikti paskatas, kad būtų padidintas skaidrumas ir užtikrinta pažeidžiamiausių veiklos vykdytojų (jaunimo ir moterų iš čiabuvių bendruomenių, Afrikos kilmės asmenų ir smulkiųjų ūkininkų) įtrauktis; be to, primygtinai ragina Hondūro vyriausybę siekti panaikinti plačiai paplitusią korupciją ir pašalinti kitus veiksnius, skatinančius neteisėtą medienos ruošą ir miškų alinimą, ypatingą dėmesį skiriant muitinėms, Hondūro miškų institucijai ir ministerijoms, sprendžiančioms miškų ir žemės teisių klausimus, taip pat kitoms valdžios institucijoms, kurios atliks esminį vaidmenį įgyvendinant SPS ir užtikrinant jo vykdymą; pabrėžia, kad reikia panaikinti nebaudžiamumą miškininkystės sektoriuje, užtikrinant, kad būtų vykdomas persekiojimas už pažeidimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Hondūro vyriausybę atnaujinti Paramos kovai su korupcija ir nebaudžiamumu Hondūre misijos (MACCIH) įgaliojimus, kurie baigė galioti 2020 m. sausio mėn.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina tai, kad Hondūras yra pirmoji SPS šalis, kurioje čiabuvių tautos buvo įtrauktos į derybas kaip atskira interesų grupė, taip pat tai, kad čiabuvių tautų grupės aktyviai dalyvavo ir pateikė konkrečių įžvalgų ir savo indėlį; ragina į teisėtumo apibrėžtį skubiai įtraukti laisvo, išankstinio ir informacija pagrįsto sutikimo principą ir priimti atitinkamus teisės aktus Hondūre; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad derybų dėl SPS procesas gali suteikti sektoriams galimybę nustatyti bendrus tikslus ir prioritetus siekiant darnios miškotvarkos, taip pat suteikti svarbią galimybę bendruomenėms užtikrinti sąlygas dalyvaujamajam miškų valdymui vietos, bendruomenės, regioniniu ir net nacionaliniu ar federaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žino, kad reikia paaiškinti esmines naudojimosi žeme teises ir čiabuvių bendruomenių teises Hondūre ir kad vietinėms ir čiabuvių bendruomenėms reikia konkrečių naudojimosi žeme garantijų; primena, kad galimybė naudotis žeme ir ją kontroliuoti yra pagrindinė socialinių konfliktų, smurto ir žmogaus teisių pažeidimų priežastis Hondūre; visų pirma primena, kad, Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro duomenimis, apie 80 proc. privačiai valdomos žemės Hondūre yra arba neįforminta nuosavybės teisėmis, arba netinkamai įforminta, o dėl silpnos teismų sistemos išspręsti ginčus dėl nuosavybės teisių gali prireikti daugybės metų; primygtinai ragina Hondūro vyriausybę skirti daugiau išteklių ir stiprinti susijusių viešųjų institucijų veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad valdant miškus labai svarbus žemės naudojimas ir kad reikia strateginės miškų valdymo vizijos, susijusios su klimato kaitos problemomis; ragina Hondūro vyriausybę užtikrinti glaudų įvairių miškų sektoriuje įgyvendinamų iniciatyvų, pavyzdžiui, dėl miškų naikinimo ir alinimo susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo besivystančiose šalyse programos (REDD+), FLEGT savanoriškos partnerystės susitarimo ir nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų, koordinavimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Hondūro vyriausybę budriau stebėti privačią žemę ir sustiprinti joje esančių miškų priešgaisrinės apsaugos zonas; ragina gyvulininkystės, kavos ir alyvpalmių aliejaus sektoriuose plėtoti tiekimo grandinės valdymo priemones, nes tai labai svarbu siekiant pašalinti pagrindines miškų naikinimo priežastis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad sėkmingos derybos dėl šio SPS taip pat įrodo Sąjungos delegacijų trečiosiose šalyse svarbą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina į visą su FLEGT savanoriškos partnerystės susitarimo įgyvendinimu susijusią veiklą ir projektus įtraukti lyčių aspekto analizę; ragina, kad būtų atlikta kiekybinė ir kokybinė pagal lytį išskaidoma naudojimosi žeme, turto nuosavybės ir finansinės įtraukties sektoriuose, kuriems turi poveikį prekyba, analizė; ragina Komisiją remti šiuos veiksmus techniniais ir žmogiškaisiais ištekliais; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiškia didelį susirūpinimą dėl abortų įstatymų pakeitimo Hondūre ir kai kuriose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia darbo vietų miškininkystėje ir užimtumo kaimo vietovėse svarbą Hondūro ekonomikai – į tai reikėtų atsižvelgti įgyvendinant SPS; mano, kad SPS yra deramo darbo skatinimo priemonė; ragina Komisiją ir Hondūro valdžios institucijas atlikti išsamų SPS poveikio sektoriaus darbuotojams ir smulkiems gamintojams, kuriems galėtų turėti įtakos sustiprinta miško kirtimo kontrolė, vertinimą; ragina Komisiją skatinti ir remti poveikį patiriančių darbuotojų ir gamintojų programas, kad jie galėtų išlikti konkurencingi šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prašo Komisiją reguliariai teikti Parlamentui ataskaitas apie susitarimo įgyvendinimą, įskaitant ataskaitas apie jungtinio įgyvendinimo komiteto darbą, ir ragina Komisiją aktyviai bendradarbiauti su Europos Parlamentu, visų pirma pakviesti jį nusiųsti delegaciją, kuri dalyvautų jungtinio įgyvendinimo komiteto veikloje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares visapusiškai laikytis ES medienos reglamento, jį įgyvendinti ir užtikrinti jo vykdymą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę kitos peržiūros metu patobulinti FLEGT reglamento nuostatas dėl licencijavimo, kad ji galėtų greitai reaguoti į didelių SPS įsipareigojimų pažeidimų atvejus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad šalims visame pasaulyje, kurios turi arba siekia turėti reguliuojamas teisėtos medienos importo rinkas, būtų naudinga bendradarbiauti ir, jei įmanoma, patvirtinti viena kitos taisykles ir sistemas, pavyzdžiui ES FLEGT ir SPS; pažymi, kad tarptautiniai standartai būtų veiksmingesni ir padėtų užtikrinti ilgalaikį teisinį saugumą verslui ir vartotojams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad SPS yra svarbi teisinė sistema tiek ES, tiek jos šalims partnerėms – tokie susitarimai įmanomi atitinkamoms šalims glaudžiai bendradarbiaujant ir dalyvaujant; remia Komisijos pastangas rasti papildomų potencialių partnerių būsimiems savanoriškos partnerystės susitarimams pagal FLEGT; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad ES tenka labai svarbus ir atsakingas vaidmuo ir vykdytina pareiga gerinti tiek medienos pasiūlą, tiek ir paklausą, kad ji atsisakytų neteisėtai pagamintos medienos ir prisidėtų prie eksportuojančių šalių pastangų kovoti su neteisėta medienos ruoša ir korupcija, dėl kurių naikinami miškai, vyksta klimato kaita ir pažeidžiamos žmogaus teisės; pabrėžia, kad šią veiklą reikia papildyti horizontaliuoju ir miškams pavojų keliančioms prekėms skirtu ES išsamaus patikrinimo reglamentu; atkreipia dėmesį į Hondūro, kaip didelio pasaulinio masto kavos gamintojo, svarbą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad savanoriškos partnerystės susitarimai yra neatsiejami nuo ES pastangų pasiekti Paryžiaus susitarime ir Jungtinių Tautų Darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytus tikslus, ypač darnaus vystymosi tikslus; kviečia Komisiją ir valstybes nares visapusiškai integruoti FLEGT darbotvarkę į naują Europos žaliojo kurso strateginę programą, skatinant jos propagavimą pasauliniu ir regioniniu lygmenimis ir toliau stiprinant šalių gamintojų ir importuojančių valstybių tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina ES užtikrinti SPS ir visų ES politikos priemonių suderinamumą darnaus vystymosi labui, įskaitant prekybos, vystymosi, žemės ūkio ir aplinkos sritis, sykiu užtikrinant, kad SPS papildytų ES įsipareigojimus aplinkos ir klimato apsaugos srityse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Hondūro Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OL L 347, 2005 12 30, p. 1.

(2)  OL L 295, 2010 11 12, p. 23.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0212.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0285.

(6)  OL C 58, 2018 2 15, p. 155.

(7)  OL L 346, 2012 12 15, p. 3.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0121.

(9)  Pagal SPS 16 straipsnį.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/151

---

P9_TA(2021)0134

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų sąlygų keitimo nagrinėjimas

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2021 m. kovo 24 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2008 dėl žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų sąlygų keitimo nagrinėjimo (C(2021)01603 – 2021/2616(DEA))

(2021/C 506/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2008 dėl žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų sąlygų keitimo nagrinėjimo (C(2021)01603), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2008 dėl žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų sąlygų keitimo nagrinėjimo (C(2021)01603),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. kovo 9 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. kovo 9 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto 2021 m. balandžio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto 2021 m. balandžio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (1), ypač į jos 23b straipsnį ir 121a straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (1), ypač į jos 23b straipsnį ir 121a straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nustatantį Sąjungos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą (2), ypač į jo 16a straipsnio 3 dalį ir į 87b straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nustatantį Sąjungos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą (2), ypač į jo 16a straipsnio 3 dalį ir į 87b straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2021 m. balandžio 27 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2021 m. balandžio 27 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi Komisijos reglamente (EB) Nr. 1234/2008 (3) nustatomos žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų sąlygų keitimo nagrinėjimo nuostatos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos reglamente (EB) Nr. 1234/2008 (3) nustatomos žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų sąlygų keitimo nagrinėjimo nuostatos;

| B. | kadangi remdamasi Europos vaistų agentūros moksliniu vertinimu Komisija yra leidusi naudoti kelias vakcinas nuo COVID-19; |
| --- | --- |

B.

kadangi remdamasi Europos vaistų agentūros moksliniu vertinimu Komisija yra leidusi naudoti kelias vakcinas nuo COVID-19;

| C. | kadangi siekiant užtikrinti, kad vakcinos nuo COVID-19, kurias leista naudoti, ir toliau būtų veiksmingos, gali reikėti jas modifikuoti keičiant sudėtį, kad jos galėtų užtikrinti apsaugą nuo naujų ar kelių atsiradusių padermių per šią pandemiją ar apskritai; |
| --- | --- |

C.

kadangi siekiant užtikrinti, kad vakcinos nuo COVID-19, kurias leista naudoti, ir toliau būtų veiksmingos, gali reikėti jas modifikuoti keičiant sudėtį, kad jos galėtų užtikrinti apsaugą nuo naujų ar kelių atsiradusių padermių per šią pandemiją ar apskritai;

| D. | kadangi Komisija 2021 m. vasario 17 d. komunikate „HERA inkubatorius. Bendrai numatyti COVID-19 atmainų grėsmę“ (4) paskelbė keletą priemonių, kurių būtų imtasi siekiant veiksmingai atsižvelgti į padėtį, jei naujos COVID-19 viruso atmainos imtų daryti įtaką kovai su dabartine pandemija; kadangi paskelbtos priemonės apima dabartinės reguliavimo procedūros pakeitimą, kad būtų galima greičiau patvirtinti patobulintas vakcinas nuo naujų COVID-19 atmainų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija 2021 m. vasario 17 d. komunikate „HERA inkubatorius. Bendrai numatyti COVID-19 atmainų grėsmę“ (4) paskelbė keletą priemonių, kurių būtų imtasi siekiant veiksmingai atsižvelgti į padėtį, jei naujos COVID-19 viruso atmainos imtų daryti įtaką kovai su dabartine pandemija; kadangi paskelbtos priemonės apima dabartinės reguliavimo procedūros pakeitimą, kad būtų galima greičiau patvirtinti patobulintas vakcinas nuo naujų COVID-19 atmainų;

| E. | kadangi 2021 m. kovo 24 d., Komisijai perdavus Parlamentui deleguotąjį reglamentą, prasidėjo trijų mėnesių tikrinimo laikotarpis, per kurį Parlamentas gali paprieštarauti dėl to deleguotojo reglamento; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2021 m. kovo 24 d., Komisijai perdavus Parlamentui deleguotąjį reglamentą, prasidėjo trijų mėnesių tikrinimo laikotarpis, per kurį Parlamentas gali paprieštarauti dėl to deleguotojo reglamento;

| F. | kadangi Komisijos deleguotajame reglamente nustatyta, kad, esant tam tikroms sąlygoms, kai trūksta tam tikrų farmacinių, ikiklinikinių ar klinikinių duomenų, Komisija gali išimties tvarka laikinai pritarti vakcinos nuo žmogaus gripo ar vakcinos nuo žmogaus koronaviruso rinkodaros leidimo sąlygų keitimui; kadangi pritarus tokiam sąlygų keitimui, rinkodaros leidimo turėtojas per atitinkamos institucijos nustatytą laikotarpį pateikia trūkstamus farmacinius, ikiklinikinius ir klinikinius duomenis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisijos deleguotajame reglamente nustatyta, kad, esant tam tikroms sąlygoms, kai trūksta tam tikrų farmacinių, ikiklinikinių ar klinikinių duomenų, Komisija gali išimties tvarka laikinai pritarti vakcinos nuo žmogaus gripo ar vakcinos nuo žmogaus koronaviruso rinkodaros leidimo sąlygų keitimui; kadangi pritarus tokiam sąlygų keitimui, rinkodaros leidimo turėtojas per atitinkamos institucijos nustatytą laikotarpį pateikia trūkstamus farmacinius, ikiklinikinius ir klinikinius duomenis;

| G. | kadangi pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą rinkodaros leidimo turėtojo prašymas dėl sąlygų keitimo bus analizuojamas remiantis pradiniu duomenų rinkiniu, kurį po patvirtinimo rinkodaros leidimo turėtojas papildys papildomais duomenimis, todėl reguliavimo institucijoms ir vakcinų kūrėjams reguliavimo procesas taps paprastesnis ir lengvesnis; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą rinkodaros leidimo turėtojo prašymas dėl sąlygų keitimo bus analizuojamas remiantis pradiniu duomenų rinkiniu, kurį po patvirtinimo rinkodaros leidimo turėtojas papildys papildomais duomenimis, todėl reguliavimo institucijoms ir vakcinų kūrėjams reguliavimo procesas taps paprastesnis ir lengvesnis;

| H. | kadangi Komisijos deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2021 m. balandžio 26 d., siekiant užtikrinti, kad vakcinų kūrėjai, kurie pradeda tobulinti COVID-19 vakcinas nuo viruso atmainų, taip pat reguliavimo institucijos galėtų visapusiškai pasinaudoti pritaikyta sistema; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisijos deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2021 m. balandžio 26 d., siekiant užtikrinti, kad vakcinų kūrėjai, kurie pradeda tobulinti COVID-19 vakcinas nuo viruso atmainų, taip pat reguliavimo institucijos galėtų visapusiškai pasinaudoti pritaikyta sistema;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 311, 2001 11 28, p. 67.

(2)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

(3)  2008 m. lapkričio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1234/2008 dėl žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų sąlygų keitimo nagrinėjimo (OL L 334, 2008 12 12, p. 7).

(4)  COM(2021)0078.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/153 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/153

---

P9_TA(2021)0135

2021–2027 m. vidaus rinkos, įmonių konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) ***II

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma vidaus rinkos, įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo, augalų, gyvūnų, maisto bei pašarų srities ir Europos statistikos programa (Bendrosios rinkos programa) ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 bei (ES) Nr. 652/2014 (14281/1/2020 – C9-0133/2021 – 2018/0231(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14281/1/2020 – C9-0133/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14281/1/2020 – C9-0133/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0441) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0441) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0142/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0142/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 40.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 259.

(3)  2019 2 12 priimti tekstai, P8_TA(2019)0073.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/154 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/154

---

P9_TA(2021)0136

2021–2027 m. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) ***II

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams (EGF), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1309/2013 (05532/1/2021 – C9-0139/2021 – 2018/0202(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05532/1/2021 – C9-0139/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05532/1/2021 – C9-0139/2021),

| — | atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę (COM(2021)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę (COM(2021)0196),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0380) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0380) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0140/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0140/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 110, 2019 3 22, p. 82.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 239.

(3)  OL C 411, 2020 11 27, p. 300.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/155 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/155

---

P9_TA(2021)0137

2021–2027 m. Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa ***II

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013 ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014 (06833/1/2020 – C9-0144/2021 – 2018/0207(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06833/1/2020 – C9-0144/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06833/1/2020 – C9-0144/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 10 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 10 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0383) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0383) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0144/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0144/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendrai deklaracijai, pridėtai prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su susijusia Europos Parlamento ir Tarybos deklaracija būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 178.

(2)  OL C 461, 2018 12 21, p. 196.

(3)  2019 4 17 priimti tekstai, P8_TA(2019)0407.

---

PRIEDAS

Europos Parlamento ir Tarybos bendra deklaracija dėl Sąjungos vertybių paprogramės finansavimo 2021 m.

Nedarant poveikio biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams, teisėkūros institucijos susitaria, kad Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programos Sąjungos vertybių paprogramei nuo 2021 m. sausio 1 d. turėtų būti teikiamas reikšmingas finansavimas.

Teisėkūros institucijos prašo Komisijos imtis atitinkamų veiksmų, kad šis tikslas būtų pasiektas, visų pirma, įvertinti lankstumo priemonių naudojimą remiantis 2021 m. metinio ES biudžeto teisiniu pagrindu, laikantis DFP reglamente nustatytų pasinaudojimo kriterijų.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/157 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/157

---

P9_TA(2021)0138

2021–2027 m. Teisingumo programa ***II

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Teisingumo programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1382/2013 (06834/1/2020 – C9-0138/2021 – 2018/0208(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06834/1/2020 – C9-0138/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06834/1/2020 – C9-0138/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0384) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0384) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingi komitetai patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingi komitetai patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0146/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0146/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 178.

(2)  2019 4 17 priimti tekstai, P8_TA(2019)0097.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/158 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/158

---

P9_TA(2021)0139

2021–2027 m. Kosmoso programa ir Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros įsteigimas ***II

2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (14312/1/2020 – C9-0140/2021 – 2018/0236(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14312/1/2020 – C9-0140/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14312/1/2020 – C9-0140/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 6 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 6 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0447) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0447) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0141/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0141/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 51.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 365.

(3)  Priimti tekstai, 2019 4 17, P8_TA(2019)0402.

---

2021 m. balandžio 28 d., trečiadienis

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/159 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/159

---

P9_TA(2021)0140

ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas ***

2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo ir Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų sudarymo Sąjungos vardu projekto (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 506/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05022/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05022/2021),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo projektą (05198/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo projektą (05198/2021),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų projektą (05203/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų projektą (05203/2021),

| — | atsižvelgdamas į prašymą duoti pritarimą, Tarybos pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C9-0086/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą duoti pritarimą, Tarybos pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C9-0086/2021),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl siūlomų derybų įgaliojimų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl siūlomų derybų įgaliojimų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rekomendaciją dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rekomendaciją dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto laiškus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto laiškus,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0128/20211), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0128/20211),

| 1. | pritaria Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo ir Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų sudarymui Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinės Karalystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0033.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0152.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/160 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/160

---

P9_TA(2021)0142

Daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas ***I

2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627 (COM(2019)0619 – C9-0188/2019 – 2019/0272(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 506/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0619), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0619),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0188/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0188/2019),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0149/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0149/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0272

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3), yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų užtikrintos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos; |
| --- | --- |

(1)

bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3), yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų užtikrintos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos;

| (2) | Tarybos sprendimu 98/392/EB (4) Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, kuriuose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama platesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos sprendimu 98/392/EB (4) Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, kuriuose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama platesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse;

| (3) | Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (5) (toliau – konvencija) šalis; |
| --- | --- |

(3)

Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (5) (toliau – konvencija) šalis;

| (4) | 2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą (nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04),
  tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių
  ; |
| --- | --- |

(4)

2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą (nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04),
  tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių
  ;

| (5) | Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuria iš dalies pakeista Rekomendacija 14-04, nustatanti paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris Sąjungos teisėje buvo įgyvendintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1627 (6); |
| --- | --- |

(5)

Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuria iš dalies pakeista Rekomendacija 14-04, nustatanti paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris Sąjungos teisėje buvo įgyvendintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1627 (6);

| (6) | per 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje; |
| --- | --- |

(6)

per 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;

| (7) | šiuo reglamentu
  taip pat
  turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07 (7), 18-10 (8), 96-14 (9), 13-13 (10) ir 16-15 (11) (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys); |
| --- | --- |

(7)

šiuo reglamentu
  taip pat
  turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07 (7), 18-10 (8), 96-14 (9), 13-13 (10) ir 16-15 (11) (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys);

| (8) | Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS paskelbta 2018 m. ataskaita (12), paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumą dėl žvejybos (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinančio dydžio. B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia; |
| --- | --- |

(8)

Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS paskelbta 2018 m. ataskaita (12), paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumą dėl žvejybos (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinančio dydžio. B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia;

| (9) | valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų ▌skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos,
  o ypač
  tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo; |
| --- | --- |

(9)

valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų ▌skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos,
  o ypač
  tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo;

| (10) | reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams, laikydamosi savo pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį; |
| --- | --- |

(10)

reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams, laikydamosi savo pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį;

| (11) | siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (13) nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 (14) nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (15) nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra tokie elementai kaip nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų ar tam tikros laivų stebėjimo sistemos taisyklės, apimančios įvairias ICCAT rekomendacijoje
  19-04
  nustatytas priemones. Todėl minėtų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina; |
| --- | --- |

(11)

siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (13) nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 (14) nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (15) nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra tokie elementai kaip nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų ar tam tikros laivų stebėjimo sistemos taisyklės, apimančios įvairias ICCAT rekomendacijoje
  19-04
  nustatytas priemones. Todėl minėtų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;

| (12) | Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas „mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis“. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas „mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis“ turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui „mažiausias dydis“; |
| --- | --- |

(12)

Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas „mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis“. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas „mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis“ turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui „mažiausias dydis“;

| (13) | remiantis ICCAT rekomendacija
  19-04
  , sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą; tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įsipareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 (16) 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros ICCAT rekomendacijos
  19-04
  nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl į šį reglamentą tokių įpareigojimų išmesti ar paleisti žuvis į jūrą įtraukti nebūtina ir juo nebus daromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms; |
| --- | --- |

(13)

remiantis ICCAT rekomendacija
  19-04
  , sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą; tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įsipareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 (16) 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros ICCAT rekomendacijos
  19-04
  nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl į šį reglamentą tokių įpareigojimų išmesti ar paleisti žuvis į jūrą įtraukti nebūtina ir juo nebus daromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms;

| (14) | 2018 m. metiniame susitikime konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Šiuo tikslu 2018 m. metiniame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus; |
| --- | --- |

(14)

2018 m. metiniame susitikime konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Šiuo tikslu 2018 m. metiniame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus;

| (15) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/2010 (17) numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09–11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. Rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 yra nebeaktualus ir Komisija
  pasiūlė
  naują reglamentą, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą Nr. (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą; |
| --- | --- |

(15)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/2010 (17) numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09–11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. Rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 yra nebeaktualus ir Komisija
  pasiūlė
  naują reglamentą, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą Nr. (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą;

| (16) | atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT išteklių valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: ▌ informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių;
  nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;
  mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (18) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT išteklių valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: ▌ informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių;
  nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;
  mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (18) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (17) | ICCAT susitikimuose Sąjungai atstovaujanti Komisija kasmet tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais; visi šie elementai įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT rekomendacijas, būtų iš dalies keičiami ar papildomi I–XV priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(17)

ICCAT susitikimuose Sąjungai atstovaujanti Komisija kasmet tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais; visi šie elementai įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT rekomendacijas, būtų iš dalies keičiami ar papildomi I–XV priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (18) | ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos (su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų) dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos (pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės) nuolat tobulėja ir valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu įtvirtinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (19); |
| --- | --- |

(18)

ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos (su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų) dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos (pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės) nuolat tobulėja ir valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu įtvirtinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (19);

| (19) | šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą; |
| --- | --- |

(19)

šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą;

| (20) | šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/2107 (20) ir (ES) 2019/833 (21) nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1154 (22). Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/2001 (23) nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833. |
| --- | --- |

(20)

šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/2107 (20) ir (ES) 2019/833 (21) nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1154 (22). Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/2001 (23) nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833.

| (21) | ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(21)

ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Sąjunga vienodai ir veiksmingai įgyvendina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) priimtą daugiametį rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) išteklių valdymo planą.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas:

| a) | Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:






  — | sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone ir |
| --- | --- | --- |

a)

Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:

—

sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone ir

| — | perkrauna arba laiko – taip pat už konvencijos rajono ribų – konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus; |
| --- | --- |

—

perkrauna arba laiko – taip pat už konvencijos rajono ribų – konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus;

| b) | Sąjungos žuvininkystės ūkiams; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos žuvininkystės ūkiams;

| c) | trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone; |
| --- | --- |

c)

trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone;

| d) | trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose. |
| --- | --- |

d)

trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose.

3 straipsnis

Tikslas

Šio reglamento tikslas –
  įgyvendinti ICCAT priimtą daugiametį paprastųjų tunų išteklių valdymo planą, kuriuo siekiama
  išlaikyti tokį paprastųjų tunų biomasės dydį, kuris viršytų dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį.

4 straipsnis

Ryšys su kitais Sąjungos teisės aktais

Jei šiame reglamente nenurodyta kitaip, jo nuostatos yra taikomos nedarant poveikio kitiems žvejybos sektoriaus Sąjungos teisės aktams, visų pirma:

| 1) | Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiam Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis; |
| --- | --- |

1)

Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiam Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis;

| 2) | Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiam Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti; |
| --- | --- |

2)

Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiam Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;

| 3) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/2403 (24) dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo; |
| --- | --- |

3)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/2403 (24) dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo;

| 4) | Reglamentui (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone; |
| --- | --- |

4)

Reglamentui (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone;

| 5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/1241
   (25)

  dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones. |
| --- | --- |

5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/1241
   (25)

  dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones.

5 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija; |
| --- | --- |

1)

ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija;

| 2) | konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos; |
| --- | --- |

2)

konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos;

| 3) | žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius; |
| --- | --- |

3)

žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;

| 4) | gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį ▌; |
| --- | --- |

4)

gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį ▌;

| 5) | SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas; |
| --- | --- |

5)

SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;

| 6) | mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla ▌; |
| --- | --- |

6)

mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla ▌;

| 7) | sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos; |
| --- | --- |

7)

sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos;

| 8) | vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti; |
| --- | --- |

8)

vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti;

| 9) | perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žvejybos produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas; |
| --- | --- |

9)

perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žvejybos produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas;

| 10) | pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą; |
| --- | --- |

10)

pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą;

| 11) | gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo; |
| --- | --- |

11)

gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo;

| 12) | gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti; |
| --- | --- |

12)

gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;

| 13) | įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas
  iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas
  ; |
| --- | --- |

13)

įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas
  iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas
  ;

| 14) | žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai; |
| --- | --- |

14)

žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai;

| 15) | žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais sužvejoti paprastieji tunai. Žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą; |
| --- | --- |

15)

žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais sužvejoti paprastieji tunai. Žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą;

| 16) | auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę; |
| --- | --- |

16)

auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę;

| 17) | skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse; |
| --- | --- |

17)

skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse;

| 18) | stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį;
  ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį; |
| --- | --- |

18)

stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį;
  ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį;

| 19) | mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:






  a) | bendrasis ilgis <12 m; |
| --- | --- | --- |

19)

mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:

a)

bendrasis ilgis <12 m;

| b) | laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse; |
| --- | --- |

b)

laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;

| c) | žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas; |
| --- | --- |

c)

žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas;

| d) | įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys arba |
| --- | --- |

d)

įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys arba

| e) | laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

e)

laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai;

| 20) | jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams; |
| --- | --- |

20)

jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams;

| 21) | vykdyti žvejybos veiklą – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai žvejoti paprastuosius tunus konkrečiu žvejybos sezonu; |
| --- | --- |

21)

vykdyti žvejybos veiklą – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai žvejoti paprastuosius tunus konkrečiu žvejybos sezonu;

| 22) | BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas; |
| --- | --- |

22)

BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas;

| 23) | eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas; |
| --- | --- |

23)

eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas;

| 24) | konvencijos rajonas – konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas; |
| --- | --- |

24)

konvencijos rajonas – konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas;

| 25) | perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; Perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą; |
| --- | --- |

25)

perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; Perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą;

| 26) | kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių; |
| --- | --- |

26)

kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių;

| 27) | kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais; |
| --- | --- |

27)

kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais;

| 28) | KSŠ – konvencijos susitariančioji šalis ir konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas; |
| --- | --- |

28)

KSŠ – konvencijos susitariančioji šalis ir konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas;

| 29) | didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai; |
| --- | --- |

29)

didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai;

| 30) | perkėlimas –






  a) | gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą; |
| --- | --- | --- |

30)

perkėlimas –

a)

gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;

| b) | gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą; |
| --- | --- |

b)

gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;

| c) | varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą; |
| --- | --- |

c)

varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;

| d) | varžos su gyvais paprastaisiais tunais
  perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą
  arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas
  iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje; |
| --- | --- |

d)

varžos su gyvais paprastaisiais tunais
  perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą
  arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas
  iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje;

| e) | gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas; |
| --- | --- |

e)

gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas;

| 31) | veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu; |
| --- | --- |

31)

veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu;

| 32) | žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota; |
| --- | --- |

32)

žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota;

| 33) | žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga;
  žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma; |
| --- | --- |

33)

žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga;
  žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;

| 34) | atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis arba gaudyklė. |
| --- | --- |

34)

atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis arba gaudyklė.

II SKYRIUS

VALDYMO PRIEMONĖS

6 straipsnis

Su žvejybos valdymo priemonėmis susijusios sąlygos

1.   Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos pastangos atitiktų jai skirtas paprastųjų tunų žvejybos rytų Atlante ir Viduržemio jūroje galimybes. Valstybių narių priimtos priemonės apima individualių kvotų nustatymą ilgesniems nei 24 metrų žūklės laivams, įtrauktiems į 26 straipsnyje nurodytą laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą.

2.   Valstybė narė reikalauja, kad žūklės laivai nedelsdami plauktų į jos paskirtą uostą, kai tik laivui skirta individuali kvota laikoma išnaudota, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje.

3.   Frachtavimo operacijos vykdant paprastųjų tunų žvejybą neleidžiamos.

7 straipsnis

Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų palikimas žuvininkystės ūkyje kitiems metams

▌

1.   ▌ Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų
  iš praėjusių metų laimikio palikimas ūkyje kitiems metams
  gali būti leidžiamas,
  tik
  jei įdiegiama sugriežtinta kontrolės sistema, apie kurią
  valstybė narė
  praneša
  Komisijai
  . Ta sistema yra neatsiejama 13 straipsnyje nurodyto valstybės narės inspektavimo plano dalis ir į ją įtraukiamos bent ▌53
  ir 61 straipsniuose
  nurodytos priemonės.

2.   Prieš prasidedant žvejybos sezonui už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad būtų atliktas išsamus jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose esančių gyvų paprastųjų tunų, paliktų kitiems metams po masinio skerdimo, vertinimas.
  Tuo
  tikslu visi per masinį skerdimą žuvininkystės ūkyje nepaskersti gyvi paprastieji tunai, paliekami kitiems metams po sužvejojimo metų, yra perkeliami į kitas varžas naudojant stereoskopines kameras ar alternatyvias tokio pačio lygio tikslumą užtikrinančias priemones, kaip nurodyta 51 straipsnyje. Viso proceso metu užtikrinamas išsamiai dokumentuojamas atsekamumas. Paprastųjų tunų palikimas kitiems metams po metų, kuriais
  masinis
  skerdimas nebuvo vykdomas, kontroliuojamas kasmet, taikant tą pačią rizikos vertinimu grindžiamo
  atitinkamų
  ėminių ėmimo procedūrą.

3.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, pagal kurias nustatoma sugriežtinta gyvų paprastųjų tunų palikimo kitiems metams kontrolės sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8 straipsnis

Neišnaudotų kvotų perkėlimas

Neišnaudotų kvotų perkėlimas kitiems metams neleidžiamas.

9 straipsnis

Kvotų perleidimas

1.   Sąjunga ir kitos KSŠ kvotas perleisti vienos kitoms gali tik gavusios išankstinį atitinkamų valstybių narių ir (arba) KSŠ leidimą. Komisija likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki kvotų perleidimo apie tai praneša ICCAT sekretoriatui.

2.   Leidžiama perleisti kvotas žvejybos įrankio grupėse, taip pat perleisti kiekvienos valstybės narės priegaudos kvotas ir individualias žvejybos kvotas su sąlyga, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) iš anksto apie tokį perleidimą informuoja Komisiją, kad ši galėtų dar iki perleidimo informuoti ICCAT sekretoriatą.

10 straipsnis

Išskaitymas iš kvotų peržvejojimo atveju

Kai valstybės narės peržvejoja joms skirtas kvotas ir ši padėtis negali būti ištaisyta pasikeičiant kvotomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsniai.

11 straipsnis

Metiniai žvejybos planai

1.   Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos planą. Planas apima bent šią informaciją
  žūklės laivų ir gaudyklių atveju
  :

| a) | kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas; |
| --- | --- |

a)

kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas;

| b) | atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus; |
| --- | --- |

b)

atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus;

| c) | individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones; |
| --- | --- |

c)

individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones;

| d) | laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją; |
| --- | --- |

d)

laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją;

| e) | informaciją apie paskirtuosius uostus; |
| --- | --- |

e)

informaciją apie paskirtuosius uostus;

| f) | priegaudos taisykles ir |
| --- | --- |

f)

priegaudos taisykles ir

| g) | ilgesnių nei 24 m 
  žūklės
  laivų, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių. |
| --- | --- |

g)

ilgesnių nei 24 m 
  žūklės
  laivų, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių.

2.   Valstybės narės, turinčios mažos apimties priekrantės žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus,
  stengiasi skirti konkrečias sektorines kvotas tiems laivams
  ir jas įtraukia į savo žvejybos planus. Į savo stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planus jos taip pat įtraukia papildomas priemones, kuriomis siekia atidžiai stebėti, kaip tas laivynas naudoja kvotas. Kad visiškai išnaudotų savo žvejybos galimybes, valstybės narės, naudodamos 1 dalyje nurodytus parametrus, gali varijuoti laivų, kuriems leidžia žvejoti, skaičių.

3.   Portugalija ir Ispanija gali skirti sektorines kvotas kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams, veiklą vykdantiems Azorų, Madeiros ir Kanarų salynų Sąjungos vandenyse. Sektorinę kvotą jos įtraukia į savo metinius žvejybos planus, o papildomas tos kvotos naudojimo stebėsenos priemones aiškiai nustato savo metiniuose stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planuose.

4.   Jei valstybės narės paskiria sektorines kvotas pagal 2 ar 3 dalį, galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo nustatytas reikalavimas dėl minimalaus 5 tonų kvotos dydžio netaikomas.

5.   Atitinkama valstybė narė apie kiekvieną metinio žvejybos plano pakeitimą praneša Komisijai likus ne mažiau kaip trims darbo dienoms iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios. Komisija apie pakeitimą praneša ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip vienai darbo dienai iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios.

12 straipsnis

Žvejybos galimybių paskirstymas

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat ▌ teisingai
  paskirsto
  nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą ir skatina Sąjungos žvejybos laivus naudoti selektyvius žvejybos įrankius arba mažesnį poveikį aplinkai darančius žvejybos būdus.

13 straipsnis

Metiniai žvejybos pajėgumų valdymo planai

Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tame plane valstybės narės koreguoja
  žūklės
  laivų
  ir gaudyklių
  skaičių taip
  , kad būtų užtikrinta
  , kad žvejybos pajėgumai atitiktų žūklės laivams
  ir gaudyklėms
  skirtas atitinkamo kvotos laikotarpio žvejybos galimybes. Valstybės narės žvejybos pajėgumus koreguoja naudodamos galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo apibrėžtus parametrus.
  Sąjungos
  gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pajėgumai koreguojami juos varijuojant ne daugiau kaip 20 %, palyginti su 2018 m. baziniais žvejybos pajėgumais.

14 straipsnis

Metiniai inspektavimo planai

Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį inspektavimo planą, kuriuo siekia užtikrinti šio reglamento laikymąsi. Valstybės narės savo atitinkamus planus teikia Komisijai. Tie planai rengiami remiantis:

| a) | inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje; |
| --- | --- |

a)

inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje;

| b) | nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį.

15 straipsnis

Metiniai auginimo valdymo planai

1.   Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį auginimo valdymo planą.

2.   Metiniu auginimo valdymo planu valstybė narė užtikrina, kad bendri perkėlimo pajėgumai ir bendri auginimo pajėgumai atitiktų auginti galimų paprastųjų tunų apskaičiuotąjį kiekį.

3.   Valstybės narės apriboja savo tunų auginimo pajėgumus iki bendrų auginimo pajėgumų, kurie užregistruoti ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre arba dėl kurių 2018 m. išduotas leidimas ir apie kuriuos pranešta ICCAT.

4.   Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybių narių žuvininkystės ūkius, kiekis negali būti didesnis už perkeltų tunų kiekius, kuriuos tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai užregistravo ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre 2005 m., 2006 m., 2007 m. arba 2008 m.

5.   Jei valstybė narė turi padidinti didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į vieną ar kelis jos tunų auginimo ūkius, kiekį, tas padidinimas turi atitikti tai valstybei narei paskirtas žvejybos galimybes, įskaitant
  bet kokį
  gyvų paprastųjų tunų importą
  iš kitos valstybės narės arba susitariančiosios šalies
  .

6.   Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad mokslininkai, kuriems SCRS yra pavedęs atlikti bandymus, per kuriuos nustatomas augimo greitis tukinimo laikotarpiu, galėtų patekti į ūkius ir gauti pagalbą, kad galėtų atlikti savo užduotis.

7.
     
  Atitinkamais atvejais valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia Komisijai peržiūrėtus auginimo valdymo planus.

16 straipsnis

Metinių planų perdavimas

1.   Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė Komisijai perduoda šiuos planus:

| a) | metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį;

| b) | metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį;

| c) | metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ir |
| --- | --- |

c)

metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ir

| d) | metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį.

2.   Komisija surenka 1 dalyje nurodytus planus ir panaudoja juos rengdama Sąjungos metinį planą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. Komisija Sąjungos planą perduoda svarstyti ir tvirtinti ICCAT.

3.   Jei valstybė narė iki nurodyto termino nepateikia Komisijai kurio nors 1 dalyje nurodyto plano
  per toje dalyje nustatytą terminą, Komisija gali nuspręsti Sąjungos planą ICCAT sekretoriatui pateikti be atitinkamos valstybės narės planų. Atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija stengiasi atsižvelgti į vieną iš 1 dalyje nurodytų planų, pateiktų pasibaigus toje dalyje nustatytam terminui, tačiau iki 2 dalyje nurodyto termino. Jei valstybės narės pateiktas planas neatitinka šio reglamento nuostatų, susijusių su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais, ir jame yra rimtų trūkumų, dėl kurių ICCAT komisija gali nepatvirtinti Sąjungos metinio plano,
  Komisija gali nuspręsti Sąjungos metinį planą perduoti ICCAT sekretoriatui be atitinkamos valstybės narės planų.
  Komisija kuo greičiau informuoja atitinkamą valstybę narę ir stengiasi įtraukti visus tos valstybės narės pateiktus peržiūrėtus planus į Sąjungos planą arba į Sąjungos plano pakeitimus, jei jie atitinka šio reglamento nuostatas, susijusias su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais.

III SKYRIUS

TECHNINĖS PRIEMONĖS

17 straipsnis

Žvejybos sezonai

1.   Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti nuo gegužės 26 d. iki liepos 1 d.

2.
     
  Nukrypstant nuo 1 dalies, Kipras ir Graikija gali, pateikdamos savo metinius žvejybos planus, kaip nurodyta 11 straipsnyje, prašyti, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista žvejoti paprastuosius tunus rytų Viduržemio jūroje (FAO 37.3.1 ir 37.3.2 žvejybos rajone) nuo gegužės 15 d. iki liepos 1 d.

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, Kroatija gali 11 straipsnyje nurodytuose savo metiniuose žvejybos planuose prašyti, kad su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista paprastuosius tunus auginimo tikslais žvejoti Adrijos jūroje (FAO 37.2.1 žvejybos rajone) iki liepos 15 d.

4.   Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė Komisijai pateikia įrodymų, kad dėl
  oro sąlygų
  kai kurie iš jos gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojančių laivų kuriais nors metais negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali
  nuspręsti, kad atskirų gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie pateko į tokią padėtį, 1 dalyje nurodytas žvejybos sezonas būtų pratęstas tiek žvejybos dienų, kiek jų buvo prarasta, bet ne daugiau kaip 10
   dienų. Atvejai, kai atitinkami laivai arba jungtinės žvejybos operacijos atveju – visi joje dalyvaujantys laivai nevykdo veiklos, turi būti tinkamai pagrindžiami pateikiant oro sąlygų pranešimus ir laivų stebėjimo sistemos (LSS) fiksuojamas koordinates.

5.   Dideliems žvejybos pelaginėmis ūdomis laivams žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama laikotarpiu nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.

6.   Valstybės narės savo metiniuose žvejybos planuose nustato savo laivynų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir didelius pelaginėmis ūdomis žvejojančius laivus, žvejybos sezonus.

18 straipsnis

Įpareigojimas iškrauti laimikį

Šio skyriaus nuostatos taikomos nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, įskaitant visas taikytinas nuo jo nukrypti leidžiančias nuostatas, taikymui.

19 straipsnis

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis

1.   Draudžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti paprastuosius tunus, įskaitant sužvejotus kaip priegauda arba vykdant mėgėjų žvejybą, kurių svoris mažesnis nei 30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažesnis nei 115 cm.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau nurodytam paprastųjų tunų laimikiui taikomas 8 kg arba 75 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis paprastųjų tunų dydis:

| a) | paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų; |
| --- | --- |

a)

paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų;

| b) | paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, ir |
| --- | --- |

b)

paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, ir

| c) | paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų. |
| --- | --- |

c)

paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų.

3.   2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma laikantis I priede nustatytų specialiųjų sąlygų.

4.   Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, žvejojantiems pagal I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas. Atitinkami laivai įrašomi į 26 straipsnyje nurodytą žūklės laivų sąrašą.

5.   Šiame straipsnyje nustatytų mažiausių orientacinių dydžių nesiekiančios į jūrą išmestos negyvos žuvys įskaičiuojamos į valstybės narės kvotą.

20 straipsnis

Atsitiktinis mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikis

1.   Nukrypstant nuo 19 straipsnio 1 dalies, visiems žūklės laivams ir gaudyklėms, kuriais vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, leidžiama sužvejoti ne didesnį kaip 5 %
  , skaičiuojant individais,
  atsitiktinį paprastųjų tunų, kurių svoris 8–30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo 75–115 cm, laimikį.

2.   1 dalyje nurodyta 5 % dalis apskaičiuojama remiantis bendruoju paprastųjų tunų laimikiu, bet kuriuo metu po kiekvienos žvejybos operacijos laikomu laive arba gaudyklėje.

3.   Atsitiktinis laimikis išskaitomas iš valstybės narės, atsakingos už žūklės laivą arba gaudyklę, kvotos.

4.   Atsitiktiniam mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių paprastųjų tunų laimikiui taikomi 31, 33, 34 ir 35 straipsniai.

21 straipsnis

Priegauda

1.   Kiekviena valstybė narė numato, kokia jos paprastųjų tunų kvotos dalis bus sužvejojama kaip priegauda, ir apie tai informuoja Komisiją teikdama savo žvejybos planą.

2.   Leidžiamos priegaudos dydis, neviršijantis 20 % bendro kiekvieno žvejybos reiso pabaigoje laive laikomo laimikio, ir apskaičiavimo, kokią bendro laive laikomo laimikio dalį ta priegauda sudaro, metodika turi būti aiškiai nustatyta 11 straipsnyje nurodytame metiniame žvejybos plane. Priegaudos procentinis dydis gali būti apskaičiuojamas pagal svorį arba pagal žuvų skaičių. Apskaičiavimas pagal žuvų skaičių taikomas tik ICCAT valdomų tunų ir tunams giminingų rūšių atveju. Mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui leidžiamos priegaudos dydis gali būti apskaičiuojamas kasmet.

3.   Visa laive laikomų arba į jūrą išmestų negyvų paprastųjų tunų priegauda išskaitoma iš vėliavos valstybės narės kvotos, užregistruojama ir apie ją pranešama Komisijai pagal 31 ir 32 straipsnius.

4.   Jei valstybės narės paprastųjų tunų kvotos neturi, atitinkama priegauda išskaitoma iš Sąjungos specialios paprastųjų tunų priegaudos kvotos, nustatytos pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.

5.   Jei valstybei narei paskirta visa kvota išnaudota,
  su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams
  sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir
  ta valstybė narė
  imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą.
  Jei Sąjungos speciali paprastųjų tunų priegaudos kvota, nustatyta pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį, išnaudota, su valstybių narių, neturinčių paprastųjų tunų kvotos, vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir tos valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Tokiais atvejais
  negyvų paprastųjų tunų perdirbimas ir verslinis naudojimas draudžiami, ir visas laimikis turi būti užregistruotas. Valstybės narės kasmet Komisijai teikia informaciją apie tokios negyvų paprastųjų tunų priegaudos dydžius, o ši tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

6.   Visi laivuose, kurie nevykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklos, palikti paprastieji tunai aiškiai atskiriami nuo kitų rūšių žuvų, kad kontrolės institucijos galėtų patikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. Tą priegaudą galima parduoti, jei kartu pateikiamas eBCD.

22 straipsnis

Oro priemonių naudojimas

Draudžiama paprastųjų tunų ieškoti naudojantis bet kokiomis oro priemonėmis, įskaitant orlaivius, sraigtasparnius ar bet kurios rūšies bepiločius orlaivius.

IV SKYRIUS

MĖGĖJŲ ŽVEJYBA

23 straipsnis

Speciali mėgėjų žvejybos kvota

1.   Kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja skirdama specialią tokios žvejybos kvotą. Nustatant šią kvotą atsižvelgiama į galimą negyvų paprastųjų tunų kiekį, taip pat žvejybos, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos, atveju. Valstybės narės teikdamos savo žvejybos planus informuoja Komisiją apie paskirtą mėgėjų žvejybos kvotą.

2.   Apie sužvejotą negyvų paprastųjų tunų kiekį pranešama ir jis įskaičiuojamas į valstybės narės kvotą.

24 straipsnis

Mėgėjų žvejybai taikomos specialiosios sąlygos

1.   Kiekviena
  mėgėjų žvejybai paskirtą
  paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja laivams išduodama mėgėjų žvejybos leidimus.
  ICCAT
  paprašius, valstybės narės pateikia
  Komisijai
  mėgėjų žvejybos laivų, kuriems suteiktas žvejybos leidimas
  žvejoti paprastuosius tunus
  , sąrašą. Sąraše
  , kurį Komisija elektroniniu būdu pateikia ICCAT,
  turi būti ši informacija
  apie kiekvieną laivą
  :

| a) | laivo pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

laivo pavadinimas;

| b) | registro numeris; |
| --- | --- |

b)

registro numeris;

| c) | numeris ICCAT registre (jei yra); |
| --- | --- |

c)

numeris ICCAT registre (jei yra);

| d) | ankstesnis pavadinimas (jei yra) ir |
| --- | --- |

d)

ankstesnis pavadinimas (jei yra) ir

| e) | savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas. |
| --- | --- |

e)

savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas.

2.   Vykdant mėgėjų žvejybą draudžiama vienam laivui per dieną sužvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti daugiau kaip vieną paprastąjį tuną.

3.   Vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotus paprastuosius tunus parduoti draudžiama.

4.   Kiekviena valstybė narė registruoja paprastųjų tunų laimikio, sužvejoto vykdant mėgėjų žvejybą, duomenis, įskaitant kiekvieno paprastojo tuno svorį ir
  , kai įmanoma,
  ilgį, ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. praėjusių metų duomenis pateikia Komisijai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

5.   Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų kuo geriau užtikrinti, kad vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami į jūrą. Visi iškraunami paprastieji tunai turi būti neapdoroti, be žiaunų ir (arba) išdarinėti.

25 straipsnis

Sugavimas, įsago įsegimas ir paleidimas į jūrą

1.   Nukrypstant nuo 23 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, leidžiančios šiaurės rytų Atlante vykdyti žvejybą, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos ir kurią vykdo tik
  sportinės
  žvejybos laivai, gali nedideliam skaičiui
  tik sportinės žvejybos
  laivų leisti be specialios kvotos žvejoti paprastuosius tunus tam, kad juos sugautų, įsegtų jiems įsagą ir paleistų į jūrą. Tokie laivai veiklą vykdo pagal mokslinių tyrimų įstaigos mokslinį projektą, kuris įtrauktas į mokslinių tyrimų programą. Projekto rezultatai pateikiami atitinkamoms vėliavos valstybės narės institucijoms.

2.   Laivai, vykdantys mokslinius tyrimus pagal ICCAT paprastųjų tunų išteklių mokslinių tyrimų programą, nelaikomi vykdančiais 1 dalyje nurodytą sugavimo, įsagų segimo ir paleidimo į jūrą veiklą.

3.   Sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo veiklą leidžiančios valstybės narės:

| a) | kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą; |
| --- | --- |

a)

kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą;

| b) | vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento nuostatų; |
| --- | --- |

b)

vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento nuostatų;

| c) | užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ir |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ir

| d) | kasmet likus ne mažiau kaip 50 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos ataskaitą. Tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo. |
| --- | --- |

d)

kasmet likus ne mažiau kaip 50 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos ataskaitą. Tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo.

4.   Apie visus per sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo į jūrą procesą nugaišusius paprastuosius tunus yra pranešama ir jie išskaičiuojami iš vėliavos valstybės narės kvotos.

V SKYRIUS

V SKYRIUS

KONTROLĖS PRIEMONĖS

KONTROLĖS PRIEMONĖS

1 SKIRSNIS

1 SKIRSNIS

LAIVŲ IR GAUDYKLIŲ SĄRAŠAI IR REGISTRAI

LAIVŲ IR GAUDYKLIŲ SĄRAŠAI IR REGISTRAI

26 straipsnis

Laivų sąrašai ir registrai

1.   Valstybės narės kasmet likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios Komisijai elektroninėmis priemonėmis naujausios redakcijos ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairėse (26) nurodytu formatu pateikia šiuos laivų sąrašus:

| a) | visų žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą ir |
| --- | --- |

a)

visų žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą ir

| b) | visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą. |
| --- | --- |

b)

visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą.

Komisija šią informaciją likus ne mažiau kaip 15 dienų iki žvejybos veiklos pradžios perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į laivų, kuriems leidžiama žvejoti, ICCAT registrą ir atitinkamais atvejais į laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, ICCAT registrą.

2.   Per kalendorinius metus žvejybos laivas gali būti įtrauktas į abu 1 dalyje nurodytus sąrašus su sąlyga, kad jis neįtraukiamas į abu sąrašus vienu metu.

3.   1 dalies a ir b punktuose nurodyta informacija apie laivus apima laivo pavadinimą ir Sąjungos laivyno registro numerį (CFR), kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 (27) I priede.

4.   Atgaline data pateikiamos informacijos Komisija nepriima.

5.   Paskesni 1 ir 3 dalyse nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik jei žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl su veikla susijusių teisėtų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir pateikia:

| a) | išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas ir |
| --- | --- |

a)

išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas ir

| b) | išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją. |
| --- | --- |

b)

išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją.

6.   Komisija prireikus per metus keičia 1 dalyje nurodytą informaciją apie laivus ir atnaujintą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui pagal Reglamento (ES) 2017/2403 7 straipsnio 6 dalį.

27 straipsnis

Laivų žvejybos leidimai

1.   Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, įtrauktiems į vieną iš 26 straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodytų sąrašų. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie išduodami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.

2.   Nedarant poveikio 21 straipsnio 6 dalies taikymui, laikoma, kad į 26 straipsnio 1 dalyje nurodytus ICCAT registrus neįtrauktiems Sąjungos žvejybos laivams rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti paprastųjų tunų neleidžiama.

3.   Kai laikoma, jog laivui skirta individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina laivui išduotą paprastųjų tunų žvejybos leidimą ir gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos paskirtą uostą.

28 straipsnis

Gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašai ir registrai

1.   Kiekviena valstybė narė elektroninėmis priemonėmis Komisijai kaip savo žvejybos planų dalį pateikia gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, sąrašą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tos gaudyklės galėtų būti įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą.

2.   Valstybės narės žvejybos leidimus išduoda tik dėl tų gaudyklių, kurios įtrauktos į 1 dalyje nurodytą sąrašą. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie parengiami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.

3.   Laikoma, kad Sąjungos gaudyklėmis, kurios nėra įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama. Tomis gaudyklėmis sužvejotus paprastuosius tunus laikyti laive, perkelti, įkelti į varžas arba iškrauti draudžiama.

4.   Kai laikoma, jog gaudyklės individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina tai gaudyklei skirtą paprastųjų tunų žvejybos leidimą.

29 straipsnis

Informacija apie žvejybos veiklą

1.   Kasmet ne vėliau kaip liepos 15 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai išsamią informaciją apie per praėjusius metus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje sužvejotą paprastųjų tunų laimikį. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT. Ta informacija apima:

| a) | kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį;

| b) | kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį;

| c) | kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo; |
| --- | --- |

c)

kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo;

| d) | bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ir |
| --- | --- |

d)

bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ir

| e) | bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą). |
| --- | --- |

e)

bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą).

2.   Valstybės narės apie su jų vėliava plaukiojančius laivus, kurie neturėjo leidimo vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, bet sužvejojo paprastųjų tunų kaip priegaudą, pateikia Komisijai tokią informaciją:

| a) | laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba valstybinį registracijos numerį, jei laivas neregistruotas ICCAT, ir |
| --- | --- |

a)

laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba valstybinį registracijos numerį, jei laivas neregistruotas ICCAT, ir

| b) | bendrą paprastųjų tunų laimikį. |
| --- | --- |

b)

bendrą paprastųjų tunų laimikį.

3.   Valstybės narės Komisijai praneša visą informaciją apie laivus, kuriems netaikomos 1 ir 2 dalys, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus. Komisija kaip įmanoma greičiau perduoda šią informaciją ICCAT sekretoriatui.

30 straipsnis

Jungtinės žvejybos operacijos

1.   Vykdyti bet kokią jungtinę paprastųjų tunų žvejybos operaciją leidžiama tik jei dalyvaujantiems laivams suteiktas atitinkamos (-ų) vėliavos valstybės (-ių) narės (-ių) leidimas. Kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gautų leidimą, jame turi būti paprastųjų tunų žvejybos įranga, jam turi būti suteikta individuali kvota ir jis turi vykdyti 32 straipsnyje nustatytus pranešimo įpareigojimus.

2.   Jungtinėms žvejybos operacijoms skirta kvota yra lygi dalyvaujantiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams skirtų kvotų sumai.

3.   Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai nedalyvauja jungtinėse žvejybos operacijose su kitų KSŠ gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais.

4.   Prašymo leisti dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje forma pateikta IV priede. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad iš jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančio (-ių) savo gaubiamaisiais tinklais žvejojančio (-ių) laivo (-ų) gautų informaciją apie:

| a) | laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą; |
| --- | --- |

a)

laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą;

| b) | dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę;

| c) | individualias laivų kvotas; |
| --- | --- |

c)

individualias laivų kvotas;

| d) | laimikio paskirstymo laivams raktą ir |
| --- | --- |

d)

laimikio paskirstymo laivams raktą ir

| e) | paskirties žuvininkystės ūkius. |
| --- | --- |

e)

paskirties žuvininkystės ūkius.

5.   Kiekviena valstybė narė 4 dalyje nurodytą informaciją Komisijai perduoda likus ne mažiau kaip 10 dienų iki jungtinės žvejybos operacijos pradžios, naudodama IV priede pateiktą formą. Likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki žvejybos operacijos pradžios Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių kitų žvejybos laivų vėliavos valstybei.

6.   Force majeure atvejais 5 dalyje nustatyti terminai netaikomi teikiant informaciją apie paskirties žuvininkystės ūkius. Tokiais atvejais valstybės narės atnaujintą minėtą informaciją kartu su įvykių, dėl kurių susidarė force majeure, aprašymu Komisijai pateikia kiek galėdamos greičiau. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

2 SKIRSNIS

2 SKIRSNIS

LAIMIKIO REGISTRAVIMAS

LAIMIKIO REGISTRAVIMAS

31 straipsnis

Registravimo reikalavimai

1.   Sąjungos žūklės laivų kapitonai laivo operacijas registruoja žvejybos žurnale, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14, 15, 23 ir 24 straipsnių ir šio reglamento II priedo A skirsnio.

2.   Sąjungos vilkikų, pagalbinių laivų ir perdirbimo laivų kapitonai registruoja laivo veiklą pagal II priedo B, C ir D skirsniuose išdėstytus reikalavimus.

32 straipsnis

Kapitonų ir gaudyklių operatorių siunčiamos laimikio ataskaitos

1.   
  Žvejybos veiklą vykdančių
  Sąjungos žūklės laivų kapitonai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo vėliavos valstybėms narėms elektroninėmis priemonėmis siunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tų ataskaitų siųsti neprivaloma, kai laivas yra uoste, išskyrus atvejus, kai jis dalyvauja jungtinėje žvejybos operacijoje. Ataskaitose teikiami duomenys imami iš žvejybos žurnalų ir apima datą, laiką, vietą (ilgumą ir platumą) ir konvencijos rajone sužvejotų paprastųjų tunų svorį ir skaičių, įskaitant į jūrą paleistas žuvis ir į jūrą išmestas negyvas žuvis. Ataskaitas kapitonai siunčia naudodami III priede nustatytą formą
  arba formą, kurią naudoti reikalauja valstybė narė
  .

2.   Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų kapitonai 1 dalyje nurodytas kasdienes ataskaitas rengia apie kiekvieną žvejybos operaciją, įskaitant operacijas, per kurias žuvų sužvejota nebuvo. Ataskaitas už praėjusią dieną laivo kapitonas arba jo įgaliotasis atstovas savo vėliavos valstybei narei nusiunčia iki 9:00 val. (GMT).

3.   Gaudyklių, kuriomis vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, operatoriai arba jų įgaliotieji atstovai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo valstybėms narėms per 48 valandas elektroninėmis priemonėmis nusiunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose nurodomas gaudyklės numeris ICCAT registre, laimikio sužvejojimo data ir laikas, sužvejotų paprastųjų tunų svoris ir skaičius, įskaitant nulinį laimikį ir į jūrą paleistų žuvų bei į jūrą išmestų negyvų žuvų kiekius. Tą informaciją jie siunčia naudodami III priede nustatytą formą.

4.   Žūklės laivų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kapitonai 1 dalyje nurodytas ataskaitas už praėjusią savaitę, kuri baigiasi sekmadienį, savo vėliavos valstybei narei atsiunčia ne vėliau kaip antradienį 12:00 val. (GMT).

3 SKIRSNIS

3 SKIRSNIS

IŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS

IŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS

33 straipsnis

Paskirtieji uostai

1.   Kiekviena valstybė narė, kuriai skirta paprastųjų tunų kvota, paskiria uostus, kuriuose leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas. Informacija apie paskirtuosius uostus įtraukiama į 11 straipsnyje nurodytus metinius žvejybos planus. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie visus informacijos apie paskirtuosius uostus pasikeitimus. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

2.   Kad uostas būtų priskirtas prie paskirtųjų uostų, uosto valstybė narė turi užtikrinti, kad būtų įvykdytos šios sąlygos:

| a) | nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas; |
| --- | --- |

a)

nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas;

| b) | nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos ir |
| --- | --- |

b)

nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos ir

| c) | nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje. |
| --- | --- |

c)

nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje.

3.   Vietose, kurios nėra KSŠ ar valstybių narių paskirti uostai, draudžiama iš žūklės laivų, taip pat perdirbimo ir pagalbinių laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį rytų Atlante ar Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. Iš gaudyklės arba varžos išimti paskersti negyvi paprastieji tunai išimties tvarka gali būti pagalbiniu laivu transportuoti į perdirbimo laivą su sąlyga, kad transportavimą prižiūri kontrolės institucija.

34 straipsnis

Išankstinis pranešimas apie iškrovimą

1.   Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis ne mažesnis kaip 12 metrų, įtrauktų į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą, kapitonams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnis. Išankstinis pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį siunčiamas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais arba iškrovimo infrastruktūra pageidaujama pasinaudoti, kompetentingai institucijai.

2.   Prieš įplaukdami į uostą, į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą įtrauktų Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis yra mažesnis kaip 12 metrų, taip pat perdirbimo laivų ir pagalbinių laivų kapitonai arba jų atstovai likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar iškrovimo infrastruktūra jie pageidauja pasinaudoti, kompetentingai institucijai bent šią informaciją:

| a) | numatomą atvykimo laiką; |
| --- | --- |

a)

numatomą atvykimo laiką;

| b) | įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį; |
| --- | --- |

b)

įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį;

| c) | informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas;

| d) | žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą. |
| --- | --- |

d)

žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą.

3.   Kai pagal taikomus Sąjungos teisės aktus valstybėms narėms leidžiama taikyti trumpesnį pranešimo pateikimo terminą nei keturios valandos iki numatyto atvykimo laiko, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti pranešama iki atvykimo į uostą laikantis taikomo termino. Jeigu žvejybos vietos yra arčiau nei keturios valandos kelio nuo uosto, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti koreguojama bet kuriuo metu prieš atvykstant į uostą.

4.   Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus einamųjų metų išankstinius pranešimus.

5.   Visas Sąjungoje vykdomas iškrovimo operacijas tikrina atitinkamos uosto valstybės narės kontrolės institucijos, o tam tikra procentinė dalis patikrinama remiantis rizikos vertinimo sistema, apimančia kvotas, laivyno dydį ir žvejybos pastangas. Išsami informacija apie tokią kiekvienos valstybės narės priimtą kontrolės sistemą išdėstoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane.

6.   Sąjungos žūklės laivo kapitonai, nepriklausomai nuo laivo ilgio, per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos valstybės narės arba KSŠ, kurioje vykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms ir savo vėliavos valstybei narei pateikia iškrovimo deklaraciją. Žūklės laivo kapitonas yra atsakingas už deklaracijos išsamumą bei teisingumą ir juos patvirtina. Iškrovimo deklaracijoje turi būti nurodomi bent iškrautų paprastųjų tunų kiekiai ir rajonas, kuriame jie sužvejoti. Visas iškrautas laimikis pasveriamas. Uosto valstybė narė iškrovimo duomenis per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos išsiunčia vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijoms.

35 straipsnis

Perkrovimas

1.   Sąjungos žvejybos laivams, kuriuose yra paprastųjų tunų, ar Sąjungos vandenyse esantiems trečiųjų valstybių laivams bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama atlikti perkrovimą jūroje.

2.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2017/2107 52 straipsnio 2 ir 3 dalių ir 54 bei 57 straipsnių taikymui, žvejybos laivai paprastųjų tunų laimikį perkrauna tik paskirtuosiuose uostuose, kaip nurodyta šio reglamento 33 straipsnyje.

3.   Žvejybos laivo, į kurį perkraunama, kapitonas arba jo atstovas likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko atitinkamoms uosto valstybės institucijoms pateikia V priede pateiktame perkrovimo deklaracijos šablone išvardytą informaciją. Bet kokiam perkrovimui reikalingas žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba vėliavos KSŠ išankstinis leidimas. Be to, laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas perkrovimo metu informuoja savo vėliavos valstybę narę arba KSŠ apie V priede reikalaujamas datas.

4.   Atplaukusį žvejybos laivą, į kurį perkraunama, iš karto inspektuoja uosto valstybė narė ir patikrina jame esančius kiekius ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus.

5.   Sąjungos žvejybos laivo kapitonas per 15 dienų nuo perkrovimo pabaigos užpildo ir savo vėliavos valstybei narei persiunčia ICCAT perkrovimo deklaraciją. Žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją pagal V priedą. Perkrovimo deklaracijoje nurodomas eBCD numeris, kad būtų lengviau atlikti kryžminę joje pateiktų duomenų patikrą.

6.   Uosto valstybė per 5 dienas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijai išsiunčia perkrovimo duomenis.

7.   Visas perkrovimo operacijas tikrina paskirtojo uosto valstybės narės kompetentingos institucijos.

4 SKIRSNIS

4 SKIRSNIS

PAREIGA TEIKTI ATASKAITAS

PAREIGA TEIKTI ATASKAITAS

36 straipsnis

Savaitinės

  kiekių ataskaitos

Kiekviena valstybė narė
  siunčia
  Komisijai
  savaitines laimikio ataskaitas
  .
  Tose ataskaitose pateikiami pagal 32 straipsnį reikalaujami duomenys apie gaudykles, gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir kitus žūklės laivus
  . ▌Informacija išdėstoma pagal žvejybos įrankių tipą ▌. Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.

37 straipsnis

Informacija apie kvotos išnaudojimą

1.   Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 34 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog yra išnaudota 80 % žvejybos įrankio grupei skirtos kvotos.

2.   Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog žvejybos įrankio grupei arba jungtinei žvejybos operacijai ar gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui skirta kvota yra išnaudota. Ta informacija pateikiama kartu su oficialiais dokumentais, įrodančiais, kad valstybė narė laivynui, žvejybos įrankio grupei, jungtinės žvejybos operacijos dalyviams arba individualią kvotą turintiems laivams uždraudė žvejoti arba liepė grįžti į uostą, taip pat aiškiai nurodė draudimo žvejoti datą ir laiką.

3.   Komisija informuoja ICCAT sekretoriatą apie datas, kuriomis Sąjungai skirta paprastųjų tunų kvota tapo išnaudota.

5 SKIRSNIS

5 SKIRSNIS

STEBĖTOJŲ PROGRAMOS

STEBĖTOJŲ PROGRAMOS

38 straipsnis

Nacionalinė stebėtojų programa

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų, kuriems išduotas oficialus tapatybės dokumentas, vykdomas laivų ir gaudyklių, kuriais žvejojami paprastieji tunai, stebėjimas aprėptų bent:

| a) | 20 % jos žvejybos pelaginiais tralais veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 m); |
| --- | --- |

a)

20 % jos žvejybos pelaginiais tralais veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 m);

| b) | 20 % jos žvejybos ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m); |
| --- | --- |

b)

20 % jos žvejybos ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);

| c) | 20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m); |
| --- | --- |

c)

20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);

| d) | 100 % vilkikų; |
| --- | --- |

d)

100 % vilkikų;

| e) | 100 % skerdimo gaudyklėse operacijų. |
| --- | --- |

e)

100 % skerdimo gaudyklėse operacijų.

Valstybės narės, turinčios mažiau nei penkis pirmos pastraipos a, b ir c punktuose išvardytų kategorijų žūklės laivus, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų veikla aprėptų ne mažiau kaip 20 % laiko, kurį laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklą.

2.   Nacionalinio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:

| a) | stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą; |
| --- | --- |

a)

stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą;

| b) | registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:






  a) | laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą); |
| --- | --- | --- |

b)

registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:

a)

laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą);

| b) | rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą; |
| --- | --- |

b)

rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą;

| c) | žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove; |
| --- | --- |

c)

žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove;

| d) | laimikio sužvejojimo datą; |
| --- | --- |

d)

laimikio sužvejojimo datą;

| c) | tikrinti laivo žurnalo įrašus; |
| --- | --- |

c)

tikrinti laivo žurnalo įrašus;

| d) | nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių. |
| --- | --- |

d)

nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių.

3.   Be 2 dalyje nurodytų užduočių, nacionaliniai stebėtojai remdamiesi SCRS gairėmis vykdo mokslinį darbą, be kita ko, renka būtinus duomenis.

4   Duomenys ir informacija, surinkti pagal kiekvienos valstybės narės stebėtojų programą, pateikiami Komisijai, o ši juos persiunčia atitinkamai SCRS arba ICCAT sekretoriatui.

5.   Taikant 1–3 dalis kiekviena valstybė narė užtikrina:

| a) | laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas; |
| --- | --- |

a)

laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas;

| b) | kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai; |
| --- | --- |

b)

kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;

| c) | kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti; |
| --- | --- |

c)

kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti;

| d) | kad konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos. |
| --- | --- |

d)

kad konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos.

39 straipsnis

ICCAT regioninių stebėtojų programa

1.   Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninių stebėtojų programa būtų veiksmingai įgyvendinama, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir VIII priede.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas būtų:

| a) | visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus; |
| --- | --- |

a)

visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus;

| b) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų; |
| --- | --- |

b)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų;

| c) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas; |
| --- | --- |

c)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas;

| d) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą; |
| --- | --- |

d)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;

| e) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose; |
| --- | --- |

e)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose;

| f) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose ir |
| --- | --- |

f)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose ir

| g) | paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą. |
| --- | --- |

g)

paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą.

3.   Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra ICCAT regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam žuvininkystės ūkiui visam įkėlimo į varžas operacijų laikui būtų skirtas vienas ICCAT regioninis stebėtojas. Force majeure atvejais, kai force majeure aplinkybes patvirtina
  žuvininkystės ūkio valstybė narė
  , vienas ICCAT regioninis stebėtojas gali būti skirtas
  daugiau nei vienam
  žuvininkystės
  ūkiui,
  siekiant išvengti ūkio operacijų pertrūkio
  , jei užtikrinama, kad stebėtojo užduotys būtų tinkamai įvykdytos
  . Tačiau tokiu atveju už ūkius atsakinga valstybė narė nedelsdama paprašo atsiųsti papildomą regioninį stebėtoją.

5.   ICCAT regioninio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:

| a) | stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį; |
| --- | --- |

a)

stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį;

| b) | pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jo paties stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta; |
| --- | --- |

b)

pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jo paties stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta;

| c) | vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą. |
| --- | --- |

c)

vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą.

6.   Regioniniams stebėtojams vykdant pareigas kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių, gaudyklių ir laivų operatoriai jokiu būdu jiems netrukdo, jų nebaugina, nesikiša į jų darbą ir nedaro jiems įtakos.

6 SKIRSNIS

6 SKIRSNIS

PERKĖLIMO OPERACIJOS

PERKĖLIMO OPERACIJOS

40 straipsnis

Perkėlimo leidimas

1.   Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas ar jo atstovas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, iš kurio (-ios) perkeliama, operatorius vėliavos valstybei narei arba už žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingai valstybei narei siunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:

| a) | žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre; |
| --- | --- |

a)

žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre;

| b) | numatytą perkėlimo laiką; |
| --- | --- |

b)

numatytą perkėlimo laiką;

| c) | įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį; |
| --- | --- |

c)

įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį;

| d) | vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius; |
| --- | --- |

d)

vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius;

| e) | vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, jei yra, ir |
| --- | --- |

e)

vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, jei yra, ir

| f) | paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą. |
| --- | --- |

f)

paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą.

2.   1 dalies taikymo tikslais valstybė narė kiekvienai transportavimo varžai priskiria unikalų numerį. Jei vienos žvejybos operacijos laimikiui perkelti prireikia kelių transportavimo varžų, pakanka parengti vieną perkėlimo deklaraciją, tačiau joje turi būti nurodyti visų naudotų transportavimo varžų numeriai ir aiškiai nurodyta, kiek paprastųjų tunų transportuojama kiekvienoje varžoje.

3.   Varžų numeriai priskiriami pagal unikalią numeravimo sistemą, juos sudaro bent triraidis kodas, atitinkantis
  ūkio valstybės narės kodą
  , ir po jo einantys trys skaitmenys. Unikalus varžos numeris yra nuolatinis ir negali būti perskirtas kitai varžai.

4.   1 dalyje nurodyta valstybė narė kiekvienai perkėlimo operacijai suteikia leidimo numerį, kurį praneša atitinkamai žvejybos laivo kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Leidimo numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, reiškiančios leidimą (AUT) arba atsisakymą jį išduoti (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai.

5.   1 dalyje nurodyta valstybė narė perkėlimo leidimą išduoda arba atsisako jį išduoti per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo. Perkėlimo operacija nepradedama be išduoto išankstinio leidimo.

6.   Perkėlimo leidimas nereiškia, kad leidžiama atlikti įkėlimo į varžas operaciją.

41 straipsnis

Atsisakymas išduoti perkėlimo leidimą ir paprastųjų tunų paleidimas į jūrą

1.   Už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį arba gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako išduoti leidimą perkelti žuvis, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji nustato, kad:

| a) | žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos; |
| --- | --- |

a)

žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos;

| b) | žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas; |
| --- | --- |

b)

žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas;

| c) | žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus arba |
| --- | --- |

c)

žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus arba

| d) | vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso. |
| --- | --- |

d)

vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso.

2.   Jei perkėlimo leidimas neduodamas, 1 dalyje nurodyta valstybė narė atitinkamai žūklės laivo ar vilkiko kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui nedelsdama duoda nurodymą paleisti žuvis į jūrą, kuriuo jie informuojami, kad perkėlimo leidimas neduotas ir jie turi žuvis paleisti į jūrą pagal XII priedą.

3.   Jei transportuojant žuvis į žuvininkystės ūkį sugenda vilkiko LSS, jis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip per 72 valandas pakeičiamas kitu tinkamai veikiančią LSS turinčiu vilkiku arba jame įtaisoma ar naudojama nauja veikianti LSS. 72 valandų terminas gali būti išimties tvarka pratęstas dėl force majeure arba su veikla susijusių teisėtų priežasčių. Apie gedimą nedelsiant pranešama Komisijai, o ši informuoja ICCAT sekretoriatą. Kapitonas arba jo atstovas nuo gedimo nustatymo iki padėties ištaisymo kas keturias valandas vėliavos valstybės narės kontrolės institucijoms tinkamomis ryšio priemonėmis praneša naujausias žvejybos laivo geografines koordinates.

42 straipsnis

Perkėlimo deklaracija

1.   Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją.

2.   Už žvejybos laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę, iš kurių perkeliama, atsakingos valstybės narės institucijos perkėlimo deklaracijų formas numeruoja. Deklaracijos formos numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, po kurio seka keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys eilės skaitmenys, po kurių nurodomos trys raidės – ITD (VN-20**/xxx/ITD).

3.   Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas.
  Žūklės laive
  arba
  gaudyklėje ir vilkikuose saugoma
  deklaracijos
  kopija
  .

4.   Perkėlimo operacijas atliekančių laivų kapitonai teikia ataskaitas apie laivo veiklą pagal II priedą.

5.   Informacija apie negyvas žuvis registruojama laikantis XIII priede nustatytų procedūrų.

43 straipsnis

Stebėjimas vaizdo kamera

1.   Žūklės laivo arba vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius užtikrina, kad perkėlimas būtų stebimas vandenyje esančia vaizdo kamera, kad būtų galima patikrinti perkeliamų žuvų skaičių. Vaizdo įrašymas atliekamas laikantis X priede nustatytų būtinųjų standartų ir procedūrų.

2.   
  Jeigu SCRS prašo Komisijos pateikti vaizdo įrašų kopijas,
  valstybės narės
  tas
  kopijas pateikia Komisijai, o ši jas persiunčia SCRS ▌.

44 straipsnis

ICCAT regioninių stebėtojų atliekamas tikrinimas ir tyrimų vykdymas

1.   Žūklės laive esantys ar gaudyklę stebintys ICCAT regioniniai stebėtojai, kaip nurodyta 39 straipsnyje ir VIII priede:

| a) | registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas; |
| --- | --- |

a)

registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;

| b) | stebi ir įvertina perkeliamą laimikį ir |
| --- | --- |

b)

stebi ir įvertina perkeliamą laimikį ir

| c) | tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus. |
| --- | --- |

c)

tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus.

2.   Tais atvejais, kai regioninio stebėtojo, atitinkamų kontrolės institucijų arba žūklės laivo ar vilkiko kapitono arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas žuvų skaičius skiriasi daugiau nei 10 %, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Tyrimas užbaigiamas iki įkėlimo į žuvininkystės ūkio varžas arba bet kuriuo atveju per 96 valandas nuo tada, kai buvo inicijuotas, išskyrus force majeure atvejus. Kol nėra tyrimo rezultatų, žuvų įkelti į varžas neleidžiama ir atitinkamas BCD skirsnis nepatvirtinamas.

3.   Tačiau, kai vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas ar aiškus, kad būtų galima įvertinti perkeltus kiekius, laivo kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius gali prašyti atsakingos valstybės narės institucijų leidimo atlikti naują perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikti regioniniam stebėtojui. Jei
  tas savanoriškas kontrolinis perkėlimas
  neduoda patenkinamų rezultatų, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Jei po tyrimo patvirtinama, kad vaizdo įrašas yra nepakankamos kokybės, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius, atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos nurodo vykdyti
  dar vieną
  kontrolinę perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikia ICCAT regioniniam stebėtojui. Nauji perkėlimai atliekami kaip kontroliniai perkėlimai, kol gaunamas pakankamos kokybės vaizdo įrašas, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius.

4.   Nedarant poveikio inspektorių atliekamiems patikrinimams, ICCAT regioniniai stebėtojai perkėlimo deklaraciją pasirašo tik jei jų stebėjimo rezultatai atitinka ICCAT priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones, o perkėlimo deklaracijoje pateikta informacija neprieštarauja jų stebėjimo rezultatams ir apima reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 1, 2 ir 3 dalis. ICCAT stebėtojai taip pat tikrina, ar ICCAT perkėlimo deklaracija perduota atitinkamai vilkiko kapitonui arba žuvininkystės ūkio operatoriui ar gaudyklės atstovui. Jei ICCAT stebėtojas nepritaria perkėlimo deklaracijos įrašams, jis joje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ių) nesilaikyta.

5.   Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją. Valstybės narės perkėlimo deklaraciją persiunčia Komisijai ▌.

45 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos operacinės šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

7 SKIRSNIS

7 SKIRSNIS

ĮKĖLIMO Į VARŽAS OPERACIJOS

ĮKĖLIMO Į VARŽAS OPERACIJOS

46 straipsnis

Įkėlimo į varžas leidimas ir galimas atsisakymas jį išduoti

1.   Prieš pradedant įkėlimo į kiekvieną transportavimo varžą operaciją, transportavimo varžas inkaruoti arčiau kaip 0,5 jūrmylės atstumu nuo žuvininkystės ūkio įrenginių draudžiama. Šiuo tikslu 15 straipsnyje nurodytuose auginimo valdymo planuose turi būti nurodytos daugiakampį plotą, kuriame yra žuvininkystės ūkis, apibrėžiančios geografinės koordinatės.

2.   Prieš bet kokią įkėlimo į varžas operaciją už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė prašo už žūklės laivą arba gaudyklę, kuria sužvejoti į varžas perkelti numatyti paprastieji tunai, atsakingos valstybės narės ar KSŠ įkėlimo į varžas patvirtinimo.

3.   Už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, jei nustato, kad:

| a) | žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturi pakankamos paprastųjų tunų kvotos; |
| --- | --- |

a)

žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturi pakankamos paprastųjų tunų kvotos;

| b) | žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba |
| --- | --- |

b)

žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba

| c) | žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus. |
| --- | --- |

c)

žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus.

4.   Jei už žūklės laivą ar gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, ji:

| a) | apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją ir |
| --- | --- |

a)

apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją ir

| b) | prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą. |
| --- | --- |

b)

prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą.

5.   Įkėlimas į varžas nepradedamas be patvirtinimo, kurį per vieną darbo dieną nuo prašymo gavimo suteikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė ar KSŠ arba jų institucijoms pritarus – už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė. Jei per vieną darbo dieną negaunama atsakymo iš už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės institucijų, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti atlikti įkėlimo į varžas operaciją.

6.   Žuvys į varžas keliamos kiekvienais metais iki rugpjūčio 22 d., išskyrus atvejus, kai už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingos institucijos kartu su įkėlimo į varžas ataskaita pateikia force majeure aplinkybių įrodymus. Bet kuriuo atveju po rugsėjo 7 d. žuvys į varžas nebekeliamos.

47 straipsnis

Paprastųjų tunų laimikio dokumentavimas

Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės draudžia kelti į varžas paprastuosius tunus, jei neturima dokumentų, kurių pagal Reglamentu (ES) Nr. 640/2010 nustatytą laimikio dokumentavimo programą reikalauja ICCAT. Dokumentai turi būti tikslūs, išsamūs ir patvirtinti už žūklės laivus ar gaudykles atsakingos valstybės narės arba KSŠ.

48 straipsnis

Inspektavimas

Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms įkėlimo į varžas operacijoms žuvininkystės ūkiuose tikrinti.

49 straipsnis

Stebėjimas vaizdo kamera

Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad įkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos jos kontrolės institucijų naudojant vandenyje esančią vaizdo kamerą. Daromas vienas kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas laikantis X priede nustatytų procedūrų.

50 straipsnis

Tyrimų inicijavimas ir atlikimas

Jei ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamos valstybės narės kontrolės institucijų ir (arba) žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas paprastųjų tunų skaičius skiriasi daugiau kaip 10 %, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žūklės laivą ir (arba) gaudyklę, inicijuoja tyrimą. Tyrimą atliekanti valstybė narė gali naudotis kita turima informacija, įskaitant 51 straipsnyje nurodytų įkėlimo į varžas programų rezultatus.

51 straipsnis

Priemonės ir programos, skirtos į varžas įkeltinų paprastųjų tunų skaičiui ir svoriui įvertinti

1.   Valstybės narės užtikrina, kad 100 % įkėlimo į varžas operacijų būtų įtraukta į programą, pagal kurią žuvų skaičius ir svoris nustatomas naudojant stereoskopinių kamerų sistemas arba tokias alternatyvias priemones, kuriomis užtikrinamas lygiavertis tikslumas.

2.   Ta programa vykdoma laikantis XI priede nustatytų procedūrų. Alternatyvios priemonės gali būti naudojamos tik jei jas metiniame susitikime patvirtino ICCAT.

3.   Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė šios programos rezultatus pateikia už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba KSŠ ir subjektui, kuris ICCAT vardu vykdo regioninių stebėtojų programą.

4.   Jei programos rezultatai rodo, kad į varžas įkeliamų paprastųjų tunų kiekiai skiriasi nuo sužvejotų ir (arba) perkeltų kiekių, apie kuriuos pranešta, už
  žūklės laivą arba gaudyklę
  atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už
  žuvininkystės ūkį
  , inicijuoja tyrimą.
  Jei žūklės laivas arba gaudyklė plaukioja su kitos KSŠ vėliava, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą bendradarbiaudama su tos vėliavos KSŠ.

5.   Už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė duoda nurodymą laikantis XII priede
  išdėstytų
  procedūrų į varžas įkeltą žuvų kiekį, kuriuo viršijamas deklaruotas sužvejotas ir perkeltas kiekis, paleisti į jūrą, jei:

| a) | per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų arba |
| --- | --- |

a)

per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų arba

| b) | jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį. |
| --- | --- |

b)

jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį.

Perteklinių žuvų paleidimas į jūrą vykdomas dalyvaujant kontrolės institucijoms.

6.   Sprendžiant, ar žuvis reikia paleisti į jūrą, naudojami programos rezultatai ir atitinkamai užpildomos įkėlimo į varžas deklaracijos ir atitinkami BCD skirsniai. Kai duodamas nurodymas paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius prašo, kad žuvų paleidimą stebėtų nacionalinė kontrolės institucija ir ICCAT regioninis stebėtojas.

7.   Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai programos rezultatus.
  Įkėlimo į varžas force majeure atveju valstybės narės šiuos rezultatus pateikia iki rugsėjo 12 d.
  Komisija kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d. perduoda tą informaciją įvertinti SCRS.

8.   Gyvų paprastųjų tunų perkelti iš vienos auginimo varžos į kitą negalima, jei nėra gautas leidimas ir nedalyvauja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kontrolės institucijos. Kiekvienas perkėlimas registruojamas, kad būtų galima sekti individų skaičių. Nacionalinės kontrolės institucijos stebi perkėlimus ir užtikrina, kad kiekvienas perkėlimas žuvininkystės ūkyje būtų registruojamas eBCD sistemoje.

9.   Jei laivu arba gaudykle sužvejotų paprastųjų tunų kiekiai, apie kuriuos pranešta, ir kontrolinių kamerų įkėlimo į varžas metu užfiksuoti kiekiai skiriasi ne mažiau kaip 10 %, laikoma, kad atitinkamas laivas arba gaudyklė galbūt nesilaikė reikalavimų. Valstybės narės imasi būtinų priemonių tinkamiems tolesniems veiksmams užtikrinti.

52 straipsnis

Įkėlimo į varžas deklaracija

  ir įkėlimo į varžas ataskaita

1.   
  Žuvininkystės ūkio operatorius
  per
  72 valandas
  nuo
  kiekvienos
  įkėlimo į varžas operacijos pabaigos
  savo kompetentingai institucijai
  pateikia
  XIV priede nurodytą
  žuvų įkėlimo į varžas deklaraciją. ▌

2.
     
  Be 1 dalyje nurodytos įkėlimo į varžas deklaracijos, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo įkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, kurios laivais arba gaudyklėmis sužvejoti paprastieji tunai, ir Komisijai pateikia žuvų įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodomi XI priedo B skirsnyje išdėstyti elementai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

3.   Taikant
  2
   dalį, įkėlimo į varžas operacija nelaikoma baigta tol, kol nėra užbaigtas bet koks pradėtas tyrimas ir bet kokia paleidimo į jūrą operacija, dėl kurios duotas nurodymas.

53 straipsnis

Perkėlimai žuvininkystės ūkyje ir atsitiktiniai patikrinimai

1.   Už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės įdiegia atsekamumo sistemą, kuri apima perkėlimo ūkyje vaizdo įrašymą.

2.   Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos remdamosi rizikos analize vykdo atsitiktinius paprastųjų tunų, laikomų ūkio varžose nuo įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo tam tikrais metais iki pirmojo įkėlimo į varžas kitais metais, patikrinimus.

3.   Taikant 2 dalį kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė nustato mažiausią patikrintinų žuvų procentinę dalį. Ta procentinė dalis nustatoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane. Kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia per metus atliktų atsitiktinių patikrinimų rezultatus. Komisija kitų metų
  , einančių po atitinkamos kvotos laikotarpio,
  balandžio mėn. tuos rezultatus persiunčia ICCAT sekretoriatui.

54 straipsnis

Prieiga prie vaizdo įrašų ir su jais susiję reikalavimai

1.   Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 49 ir 51 straipsniuose nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami nacionaliniams, regioniniams bei ICCAT inspektoriams ir ICCAT bei nacionaliniams stebėtojams jiems to paprašius.

2.   Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašo originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.

55 straipsnis

Metinė

  žuvų įkėlimo į varžas ataskaita

Valstybės narės, kurioms taikomas įpareigojimas pagal 52 straipsnį teikti įkėlimo į varžas deklaracijas
  ir ataskaitas
  , Komisijai kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. pateikia įkėlimo į varžas ataskaitą už praėjusius metus. Kasmet
  iki
  rugpjūčio
  31
   d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui. Ataskaitose pateikiama ši informacija:

| a) | bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius; |
| --- | --- |

a)

bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius;

| b) | laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas; |
| --- | --- |

b)

laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas;

| c) | ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.
  Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims turėtų būti nustatyti kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu; |
| --- | --- |

c)

ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.

Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims turėtų būti nustatyti kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu;

| d) | į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ši informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį; |
| --- | --- |

d)

į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ši informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį;

| e) | per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai ir |
| --- | --- |

e)

per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai ir

| f) | per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę. |
| --- | --- |

f)

per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę.

56 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8 SKIRSNIS

8 SKIRSNIS

STEBĖSENA IR PRIEŽIŪRA

STEBĖSENA IR PRIEŽIŪRA

57 straipsnis

Laivų stebėjimo sistema

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalies, vėliavos valstybės narės įgyvendina laivų stebėjimo sistemą (LSS), skirtą jų žvejybos laivams, kurių bendras ilgis ne mažesnis kaip 12 m, laikydamosi XV priedo.

2.   Į 26 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą laivų sąrašą arba į 26 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą laivų sąrašą įrašyti laivai, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 15 m, LSS duomenis ICCAT pradeda perduoti likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki jų leidimo galiojimo laikotarpio pradžios ir nenustoja perduoti dar bent 5 dienas po leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos, nebent Komisijai iš anksto būtų atsiųstas prašymas išbraukti laivą iš ICCAT laivų registro.

3.   Kontrolės tikslais kapitonas arba jo atstovas užtikrina, kad žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, LSS duomenų perdavimas nenutrūktų ir laivams esant uoste
  , nebent esama pranešimo apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistemos
  .

4.   Valstybės narės užtikrina, kad jų žvejybos stebėjimo centrai naudodami duomenų teikimo formatą „https“ tikruoju laiku Komisijai ir jos paskirtai įstaigai persiųstų su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimus. Komisija tuos pranešimus elektroninėmis priemonėmis siunčia ICCAT sekretoriatui.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas; |
| --- | --- |

a)

su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas;

| b) | techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose; |
| --- | --- |

b)

techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose;

| c) | Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų; |
| --- | --- |

c)

Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų;

| d) | Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalies reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalies reikalavimus.

6.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visi jų inspektavimo laivams pateikti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik vykdant inspektavimo jūroje operacijas.

9 SKIRSNIS

9 SKIRSNIS

Inspektavimas ir vykdymo užtikrinimas

Inspektavimas ir vykdymo užtikrinimas

58 straipsnis

ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistema

1.   Tarptautinio jungtinio inspektavimo veikla vykdoma laikantis ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemos (toliau – ICCAT sistema), skirtos tarptautinei kontrolei nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse vykdyti, kaip nustatyta šio reglamento IX priede.

2.   Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skiria inspektorius ir pagal ICCAT sistemą atlieka inspektavimą jūroje.

3.   Jei bet kuriuo metu konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 žvejybos laivų, plaukiojančių su tos pačios valstybės narės vėliava,
  atitinkama
  valstybė narė, remdamasi rizikos vertinimu, skiria inspektavimo laivą, kuris konvencijos rajone atlieka inspektavimą ir kontrolę jūroje visu laikotarpiu, kurį tie laivai ten yra. Laikoma, kad tas įpareigojimas įvykdytas, jei valstybės narės inspektavimo laivą į konvencijos rajoną išsiunčia bendrai arba jei į jį išsiunčiamas Sąjungos inspektavimo laivas.

4.   Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti įgyvendinant ICCAT sistemą.

5.   Taikant 3 dalį Komisija arba jos paskirta įstaiga Sąjungos vardu koordinuoja priežiūros ir inspektavimo veiklą. Komisija, derindama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali rengti jungtines inspektavimo programas, kurios padėtų Sąjungai vykdyti įsipareigojimus pagal ICCAT sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybą, priima reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti tas programas, visų pirma atsižvelgdamos į reikiamus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei tų išteklių naudojimo geografinius rajonus.

6.   Kasmet ne vėliau kaip balandžio 1 d. valstybės narės Komisijai praneša inspektorių, kuriuos jos tais metais ketina skirti ICCAT sistemai įgyvendinti, vardus ir pavardes ir tuo tikslu numatytų skirti inspektavimo laivų pavadinimus. Remdamasi ta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia planą, pagal kurį Sąjunga kasmet dalyvauja įgyvendinant ICCAT sistemą; Komisija tą planą siunčia ICCAT sekretoriatui ir valstybėms narėms.

59 straipsnis

Inspektavimas pažeidimų atveju

Laivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis su jos vėliava plaukiojančio laivo inspektavimas jos uostuose vyktų jai kontroliuojant arba, jei žvejybos laivas yra ne jos uoste, kad jį vykdytų jos paskirtas inspektorius, jei žvejybos laivas:

| a) | nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų arba |
| --- | --- |

a)

nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų arba

| b) | nesilaikė šio reglamento nuostatų arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

nesilaikė šio reglamento nuostatų arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje.

60 straipsnis

Kryžminiai patikrinimai

1.   Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį tikrina informaciją, nurodomą inspektavimo bei stebėtojų ataskaitose, LSS pranešimuose ir atitinkamais atvejais eBCD, taip pat savo laivų žvejybos žurnaluose, perkėlimo bei perkrovimo dokumentuose ir laimikio dokumentuose, taip pat tikrina, ar šie dokumentai teikiami laiku.

2.   Kiekviena valstybė narė atlieka visų iškrautų, perkrautų arba įkeltų į varžas kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivų žurnaluose, perkrovimo, iškrovimo arba įkėlimo į varžas deklaracijose ir visuose kituose susijusiuose dokumentuose, kaip antai sąskaitose faktūrose ir (arba) pardavimo pažymose, kryžminius patikrinimus.

10 SKIRSNIS

10 SKIRSNIS

Vykdymo užtikrinimas

Vykdymo užtikrinimas

61 straipsnis

Vykdymo užtikrinimas

Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89–91 straipsnių taikymui, visų pirma valstybių narių pareigai žvejybos laivo atžvilgiu imtis atitinkamų vykdymo užtikrinimo priemonių, už paprastųjų tunų žuvininkystės ūkį (-ius) atsakinga valstybė narė tokių priemonių žuvininkystės ūkio atžvilgiu imasi, jei remiantis jos teise nustatyta, kad tas ūkis nesilaiko
  šio reglamento
  46–56 straipsnių nuostatų. Priklausomai nuo pažeidimo sunkumo ir atsižvelgiant į atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas
  tokios
  priemonės gali būti
  , visų pirma, leidimo galiojimo sustabdymas
  arba
  panaikinimas ir (arba) baudos skyrimas
  .
  Valstybės narės apie bet kokį leidimo galiojimo sustabdymą ar panaikinimą praneša Komisijai, kuri apie tai informuoja ICCAT sekretoriatą, kad būtų atitinkamai pakeistas paprastųjų tunų auginimo ūkių registras.

6 SKYRIUS

6 SKYRIUS

Prekyba

Prekyba

62 straipsnis

Prekybos priemonės

1.   Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1224/2009 ir (EB) Nr. 1005/2008 bei Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 (28) taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, reeksportuoti ir perkrauti draudžiama, jei kartu su jais nėra pateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti dokumentai, nustatyti šiame reglamente ▌ir Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos ICCAT taisyklės dėl
  paprastųjų tunų
  laimikio dokumentavimo programos.

2.   Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, reeksportuoti bei perkrauti draudžiama, jeigu:

| a) | paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota
  arba
  laimikio limitas ▌, arba |
| --- | --- |

a)

paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota
  arba
  laimikio limitas ▌, arba

| b) | paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos. |
| --- | --- |

b)

paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos.

3.   Nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1224/2009, (EB) Nr. 1005/2008 ir (ES) Nr. 1379/2013 taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, užaugintais tukinimo arba auginimo ūkiuose, neatitinkančiuose 1 dalyje nurodytų reglamentų, juos importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti draudžiama.

7 SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

63 straipsnis

Vertinimas

Valstybės narės Komisijai paprašius nedelsdamos pateikia jai išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, Komisija iki ICCAT nustatytos datos ICCAT sekretoriatui pateikia išsamią ICCAT rekomendacijos 19-04 įgyvendinimo ataskaitą.

64 straipsnis

Finansavimas

Taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 (29), šis reglamentas laikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje nurodytu daugiamečiu planu.

65 straipsnis

Konfidencialumas

Duomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsnius taikomų konfidencialumo taisyklių.

66 straipsnis

Pakeitimų darymo tvarka

1.   Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti prie ICCAT priimtų priemonių, kurios Sąjungai ir jos valstybėms narėms yra privalomos, dėl:

▌

| a) | nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; |
| --- | --- |

a)

nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;

| b) | 24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 7 dalyje, 52 straipsnio
  2
  dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų; |
| --- | --- |

b)

24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 7 dalyje, 52 straipsnio
  2
  dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų;

| c) | 17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių; |
| --- | --- |

c)

17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių;

| d) | 19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio; |
| --- | --- |

d)

19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio;

| e) | 13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 9 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų; |
| --- | --- |

e)

13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 9 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų;

| f) | 11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos; |
| --- | --- |

f)

11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos;

| g) | nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

g)

nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje;

| h) | 41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių; |
| --- | --- |

h)

41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių;

| i) | priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą; |
| --- | --- |

i)

priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą;

| j) | laivų skaičiaus, nurodyto 58 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

j)

laivų skaičiaus, nurodyto 58 straipsnio 3 dalyje;

| k) | I–XV priedų. |
| --- | --- |

k)

I–XV priedų.

2.   Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai privalo būti susiję tik su atitinkamų ICCAT rekomendacijų
  , kurios yra privalomos Sąjungai,
  pakeitimų ir (arba) papildymų įgyvendinimu ▌.

67 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   66 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 66 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 66 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

68 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

69 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1936/2001 iš dalies keičiamas taip:

| a) | 3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami; |
| --- | --- |

a)

3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami;

| b) | I priede išbraukiami žodžiai „Paprastasis tunas: Thunnus thynnus“, II priede išbraukiami žodžiai „Thunnus thynnus Paprastasis tunas“. |
| --- | --- |

b)

I priede išbraukiami žodžiai „Paprastasis tunas: Thunnus thynnus“, II priede išbraukiami žodžiai „Thunnus thynnus Paprastasis tunas“.

70 straipsnis

Reglamento (ES) 2017/2107 pakeitimai

Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnis išbraukiamas.

71 straipsnis

Reglamento (ES) 2019/833 pakeitimai

Reglamento (ES) 2019/833 53 straipsnis išbraukiamas.

72 straipsnis

Panaikinimas

1.   Reglamentas (ES) 2016/1627 panaikinamas.

2.   Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal XVI priede pateiktą atitikties lentelę.

73 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ..., ..., p. ...

1

(2)  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

3

(4)  1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1).

4

(5)  Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (OL L 162, 1986 6 18, p. 34).

5

(6)  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).

6

(7)  ICCAT rekomendacija dėl paprastųjų tunų auginimo.

7

(8)  ICCAT rekomendacija dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų.

8

(9)  ICCAT rekomendacija dėl reikalavimų laikymosi vykdant paprastųjų tunų ir Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybą.

9

(10)  ICCAT rekomendacija dėl ICCAT registro, į kurį traukiami laivai, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, sukūrimo.

10

(11)  ICCAT rekomendacija dėl perkrovimo.

11

(12)  Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto ataskaita, Madridas, 2018 m. spalio 1–5 d.

12

(13)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

13

(14)  2011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1).

14

(15)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

15

(16)  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16, 2015 1 23, p. 23).

16

(17)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (OL L 194, 2010 7 24, p. 1).

17

Thunnus thynnus

(18)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

18

(19)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

19

(20)  2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1).

20

(21)  2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1627 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2115/2005 ir (EB) Nr. 1386/2007 (OL L 141, 2019 5 28, p. 1).

21

(22)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1154 dėl daugiamečio Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių atkūrimo plano, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107 (OL L 188, 2019 7 12, p. 1).

22

(23)  2001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1).

23

(24)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

24

(25)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105)
  .

25

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105)

(26)  https://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html

26

(27)  2017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9).

27

(28)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).

28

(29)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

29

I PRIEDAS

Specialiosios sąlygos, taikomos žvejojantiems žūklės laivams pagal 19 straipsnį

| 1. | Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad būtų laikomasi šių pajėgumų apribojimų:
  didžiausio kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2006 m., skaičiaus;






  — | didžiausias smulkiosios žvejybos laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą Viduržemio jūroje, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių tokią paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiaus; |
| --- | --- | --- |

1.

didžiausio kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2006 m., skaičiaus;

—

didžiausias smulkiosios žvejybos laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą Viduržemio jūroje, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių tokią paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiaus;

| — | didžiausias žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą Adrijos jūroje, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių tokią paprastųjų tunų žvejybą toje jūroje 2008 m., skaičiaus. Kiekviena valstybė narė atitinkamiems laivams skiria individualias kvotas. |
| --- | --- |

—

didžiausias žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą Adrijos jūroje, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių tokią paprastųjų tunų žvejybą toje jūroje 2008 m., skaičiaus. Kiekviena valstybė narė atitinkamiems laivams skiria individualias kvotas.

| 2. | Kiekviena valstybė narė gali skirti:






  — | ne daugiau kaip 7 % savo paprastųjų tunų kvotos kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams ir velkamosiomis ūdomis žvejojantiems laivams. Prancūzija gali leisti su jos vėliava plaukiojantiems Biskajos įlankoje veiklą vykdantiems laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis kaip 17 m, sužvejoti ne daugiau kaip 100 tonų paprastųjų tunų, kurių svoris ne mažesnis kaip 6,4 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo ne mažesnis kaip 70 cm; |
| --- | --- | --- |

2.

—

ne daugiau kaip 7 % savo paprastųjų tunų kvotos kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams ir velkamosiomis ūdomis žvejojantiems laivams. Prancūzija gali leisti su jos vėliava plaukiojantiems Biskajos įlankoje veiklą vykdantiems laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis kaip 17 m, sužvejoti ne daugiau kaip 100 tonų paprastųjų tunų, kurių svoris ne mažesnis kaip 6,4 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo ne mažesnis kaip 70 cm;

| — | ne daugiau kaip 2 % savo paprastųjų tunų kvotos smulkiąją šviežių žuvų žvejybą Viduržemio jūros priekrantėje vykdantiems laivams; |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 2 % savo paprastųjų tunų kvotos smulkiąją šviežių žuvų žvejybą Viduržemio jūros priekrantėje vykdantiems laivams;

| — | ne daugiau kaip 90 % savo paprastųjų tunų kvotos žūklės laivams, žvejojantiems Adrijos jūroje auginimo tikslais. |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 90 % savo paprastųjų tunų kvotos žūklės laivams, žvejojantiems Adrijos jūroje auginimo tikslais.

| 3. | Kroatija ne daugiau kaip 7 %, skaičiuojant svorį, paprastųjų tunų laimikio, sužvejoto jos laivais Adrijos jūroje auginimo tikslais, gali taikyti mažiausio 6,4 kg svorio arba 66 cm ilgio nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo reikalavimus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valstybės narės, kurios kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams, ūdomis žvejojantiems laivams, rankinėmis ūdomis žvejojantiems laivams ir velkamosiomis ūdomis žvejojantiems laivams leidžia žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, nustato šiuos reikalavimus dėl uodegos įsago:






  — | uodegos įsagais visi paprastieji tunai turi būti paženklinami nedelsiant, kai tik iškraunami; |
| --- | --- | --- |

4.

—

uodegos įsagais visi paprastieji tunai turi būti paženklinami nedelsiant, kai tik iškraunami;

| — | kiekviename uodegos įsage turi būti unikalus identifikavimo numeris, kuris įrašomas į paprastųjų tunų laimikio dokumentus ir įskaitomai bei nenutrinamai užrašomas ant visų pakuočių, kuriose yra tuno. |
| --- | --- |

—

kiekviename uodegos įsage turi būti unikalus identifikavimo numeris, kuris įrašomas į paprastųjų tunų laimikio dokumentus ir įskaitomai bei nenutrinamai užrašomas ant visų pakuočių, kuriose yra tuno.

II PRIEDAS

Laivo žurnalams taikomi reikalavimai

A.   ŽŪKLĖS LAIVAI

Būtiniausi žvejybos žurnalams taikomi reikalavimai:

| 1 | laivo žurnalo puslapiai sunumeruojami; |
| --- | --- |

1

laivo žurnalo puslapiai sunumeruojami;

| 2 | laivo žurnalas pildomas kasdien (iki vidurnakčio) arba prieš atplaukiant į uostą; |
| --- | --- |

2

laivo žurnalas pildomas kasdien (iki vidurnakčio) arba prieš atplaukiant į uostą;

| 3. | laivo žurnalas pildomas, jei atliekamas inspektavimas jūroje; |
| --- | --- |

3.

laivo žurnalas pildomas, jei atliekamas inspektavimas jūroje;

| 4 | viena laivo žurnalo lapų kopija lieka prisegta prie žurnalo; |
| --- | --- |

4

viena laivo žurnalo lapų kopija lieka prisegta prie žurnalo;

| 5 | laive laikomi visi laivo žurnalai, kuriuose aprašyta vienų metų laikotarpio veikla. |
| --- | --- |

5

laive laikomi visi laivo žurnalai, kuriuose aprašyta vienų metų laikotarpio veikla.

Būtiniausia standartinė žvejybos žurnaluose pateikiama informacija:

| 1. | kapitono vardas, pavardė ir adresas; |
| --- | --- |

1.

kapitono vardas, pavardė ir adresas;

| 2. | išvykimo uostai, išplaukimo datos, įplaukimo uostai, įplaukimo datos; |
| --- | --- |

2.

išvykimo uostai, išplaukimo datos, įplaukimo uostai, įplaukimo datos;

| 3. | laivo pavadinimas, registracijos numeris, ICCAT numeris, tarptautinis radijo šaukinys ir IMO (Tarptautinės jūrų organizacijos) numeris (jeigu yra); |
| --- | --- |

3.

laivo pavadinimas, registracijos numeris, ICCAT numeris, tarptautinis radijo šaukinys ir IMO (Tarptautinės jūrų organizacijos) numeris (jeigu yra);

| 4. | žvejybos įrankiai:






  a) | tipas pagal FAO kodą; |
| --- | --- | --- |

4.

žvejybos įrankiai:

a)

tipas pagal FAO kodą;

| b) | matmenys (pvz., ilgis, tinklo akių dydis, kabliukų skaičius); |
| --- | --- |

b)

matmenys (pvz., ilgis, tinklo akių dydis, kabliukų skaičius);

| 5. | operacijų jūroje, užpildant (mažiausiai) vieną eilutę per vieną reiso dieną, duomenys, nurodant:






  a) | veiklą (pvz., žvejyba, navigacija); |
| --- | --- | --- |

5.

operacijų jūroje, užpildant (mažiausiai) vieną eilutę per vieną reiso dieną, duomenys, nurodant:

a)

veiklą (pvz., žvejyba, navigacija);

| b) | koordinates: kasdien tiksliai nurodoma laivo geografinė padėtis (laipsniais ir minutėmis), užregistruota vykdant kiekvieną žvejybos operaciją arba vidurdienį, jeigu tą dieną žvejojama nebuvo; |
| --- | --- |

b)

koordinates: kasdien tiksliai nurodoma laivo geografinė padėtis (laipsniais ir minutėmis), užregistruota vykdant kiekvieną žvejybos operaciją arba vidurdienį, jeigu tą dieną žvejojama nebuvo;

| c) | duomenis apie laimikį, įskaitant:






  — | FAO kodą; |
| --- | --- | --- |

c)

duomenis apie laimikį, įskaitant:

—

FAO kodą;

| — | suapvalintą (RTW) per dieną sužvejotų žuvų svorį (kg); |
| --- | --- |

—

suapvalintą (RTW) per dieną sužvejotų žuvų svorį (kg);

| — | vienetų skaičių per dieną. |
| --- | --- |

—

vienetų skaičių per dieną.

Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atveju tuos duomenis reikėtų registruoti vykdant kiekvieną operaciją, taip pat kai žuvų sužvejota nebuvo;

| 6. | laivo kapitono parašas; |
| --- | --- |

6.

laivo kapitono parašas;

| 7. | svorio nustatymo priemonės; įvertinimas, svėrimas laive; |
| --- | --- |

7.

svorio nustatymo priemonės; įvertinimas, svėrimas laive;

| 8. | į laivo žurnalą įrašomas lygiavertis gyvasis žuvų svoris ir nurodomi perskaičiavimo koeficientai, kurie buvo naudoti atliekant skaičiavimą. |
| --- | --- |

8.

į laivo žurnalą įrašomas lygiavertis gyvasis žuvų svoris ir nurodomi perskaičiavimo koeficientai, kurie buvo naudoti atliekant skaičiavimą.

Būtiniausia žvejybos žurnaluose pateikiama informacija žuvis iškraunant arba perkraunant:

| 1. | iškrovimo ir (arba) perkrovimo datos ir uostas; |
| --- | --- |

1.

iškrovimo ir (arba) perkrovimo datos ir uostas;

| 2. | produktai:






  a) | žuvų rūšys ir pateikimas pagal FAO kodą; |
| --- | --- | --- |

2.

produktai:

a)

žuvų rūšys ir pateikimas pagal FAO kodą;

| b) | žuvų arba dėžių skaičius ir kiekis (kg); |
| --- | --- |

b)

žuvų arba dėžių skaičius ir kiekis (kg);

| 3. | laivo kapitono arba laivo atstovo parašas; |
| --- | --- |

3.

laivo kapitono arba laivo atstovo parašas;

| 4. | jei perkraunama: laivo, į kurį perkraunama, pavadinimas, jo vėliavos valstybė ir ICCAT numeris. |
| --- | --- |

4.

jei perkraunama: laivo, į kurį perkraunama, pavadinimas, jo vėliavos valstybė ir ICCAT numeris.

Būtiniausia žvejybos žurnaluose pateikiama informacija žuvis perkeliant į varžas:

| 1. | perkėlimo data, laikas ir geografinė padėtis (ilguma ir platuma); |
| --- | --- |

1.

perkėlimo data, laikas ir geografinė padėtis (ilguma ir platuma);

| 2. | produktai:






  a) | žuvų rūšys pagal FAO kodą; |
| --- | --- | --- |

2.

produktai:

a)

žuvų rūšys pagal FAO kodą;

| b) | į varžas perkeltų žuvų skaičius ir kiekis (kg); |
| --- | --- |

b)

į varžas perkeltų žuvų skaičius ir kiekis (kg);

| 3. | vilkiko pavadinimas, vėliavos valstybė ir ICCAT numeris; |
| --- | --- |

3.

vilkiko pavadinimas, vėliavos valstybė ir ICCAT numeris;

| 4. | paskirties žuvininkystės ūkio pavadinimas ir ICCAT numeris; |
| --- | --- |

4.

paskirties žuvininkystės ūkio pavadinimas ir ICCAT numeris;

| 5. | jei vykdomos jungtinės žvejybos operacijos, 1–4 punktuose nurodytą informaciją kapitonai papildo laivo žurnale įrašydami:






  a) | žūklės laivo, iš kurio žuvys perkeliamos į varžas, atveju:






  — | į laivą paimto laimikio kiekį, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

jei vykdomos jungtinės žvejybos operacijos, 1–4 punktuose nurodytą informaciją kapitonai papildo laivo žurnale įrašydami:

a)

žūklės laivo, iš kurio žuvys perkeliamos į varžas, atveju:

—

į laivą paimto laimikio kiekį,

| — | laimikį, įskaičiuojamą į individualią laivo kvotą, |
| --- | --- |

—

laimikį, įskaičiuojamą į individualią laivo kvotą,

| — | kitų laivų, dalyvaujančių jungtinėje žvejybos operacijoje, pavadinimus; |
| --- | --- |

—

kitų laivų, dalyvaujančių jungtinėje žvejybos operacijoje, pavadinimus;

| b) | kitų toje pačioje jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų, kurie nedalyvauja perkeliant žuvis, atveju:






  — | tų laivų pavadinimus, tarptautinius radijo šaukinius ir ICCAT numerius, |
| --- | --- | --- |

b)

kitų toje pačioje jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų, kurie nedalyvauja perkeliant žuvis, atveju:

—

tų laivų pavadinimus, tarptautinius radijo šaukinius ir ICCAT numerius,

| — | informaciją, kad joks laimikis nebuvo paimtas į laivą ar perkeltas į varžas, |
| --- | --- |

—

informaciją, kad joks laimikis nebuvo paimtas į laivą ar perkeltas į varžas,

| — | laimikį, įskaičiuojamą į individualias tų laivų kvotas, |
| --- | --- |

—

laimikį, įskaičiuojamą į individualias tų laivų kvotas,

| — | a punkte nurodyto žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį. |
| --- | --- |

—

a punkte nurodyto žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį.

B.   VILKIKAI

| 1. | Vilkiko kapitonas kasdieniame laivo žurnale registruoja perkėlimo operacijos datą, laiką ir geografinę padėtį, perkeltų žuvų kiekius (žuvų skaičių ir svorį (kg)), varžos numerį, taip pat žūklės laivo pavadinimą, vėliavos valstybę ir ICCAT numerį, kito (-ų) susijusio (-ių) laivo (-ų) pavadinimą (-us) ir jo (jų) ICCAT numerį (-ius), paskirties žuvininkystės ūkį bei jo ICCAT numerį ir ICCAT perkėlimo deklaracijos numerį. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apie kitas perkėlimo į pagalbinius laivus arba į kitą vilkiką operacijas pranešama pateikiant tokią pat informaciją, kaip nurodyta 1 punkte, taip pat pagalbinio laivo arba vilkiko pavadinimą, vėliavos valstybę, ICCAT numerį ir ICCAT perkėlimo deklaracijos numerį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kasdieniame laivo žurnale nurodomi išsamūs visų per žvejybos sezoną atliktų perkėlimo operacijų duomenys. Kasdienis laivo žurnalas turi būti laikomas laive ir juo bet kuriuo metu turi būti galima naudotis kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

3.

C.   PAGALBINIAI LAIVAI

| 1. | Pagalbinio laivo kapitonas laivo žurnale kasdien registruoja veiklos duomenis, įskaitant datą, laiką ir geografinę padėtį, į laivą paimtų paprastųjų tunų kiekius ir žvejybos laivo, žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, su kuriais kartu vykdo veiklą, pavadinimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kasdieniame laivo žurnale nurodomi išsamūs visos per žvejybos sezoną vykdytos veiklos duomenys. Kasdienis laivo žurnalas turi būti laikomas laive ir juo bet kuriuo metu turi būti galima naudotis kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

2.

D.   PERDIRBIMO LAIVAI

| 1. | Perdirbimo laivo kapitonas kasdieniame laivo žurnale registruoja veiklos datą, laiką ir geografinę padėtį, perkrautų paprastųjų tunų kiekius ir iš žuvininkystės ūkių, gaudyklių ar žūklės laivų, jei taikoma, gautų paprastųjų tunų skaičių ir svorį. Kapitonas taip pat registruoja tų žuvininkystės ūkių, gaudyklių ar žūklės laivų pavadinimus ir ICCAT numerius. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Perdirbimo laivo kapitonas pildo kasdienį perdirbimo veiklos žurnalą, kuriame nurodo suapvalintą perkeltų arba perkrautų žuvų svorį ir skaičių, taikytą perskaičiavimo koeficientą ir pagal pateikimo būdą suskirstytų produktų svorį bei kiekį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Perdirbimo laivo kapitonas pildo produktų sukrovimo planą, iš kurio matyti kiekvienos rūšies žuvų buvimo vieta, kiekiai ir pateikimo būdas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kasdieniame laivo žurnale nurodomi išsamūs visų per žvejybos sezoną atliktų perkrovimo operacijų duomenys. Kasdienis laivo žurnalas, perdirbimo veiklos žurnalas, sukrovimo planas ir ICCAT perkrovimo deklaracijų originalai turi būti laikomi laive ir jais bet kuriuo metu turi būti galima naudotis kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

4.

III PRIEDAS

Laimikio ataskaitos forma

| Laimikio ataskaitos forma |
| --- |
| Vėliava | ICCAT numeris | Laivo pavadinimas | Ataskaitos pradžios data | Ataskaitos pabaigos data | Ataskaitos laikotarpis (dienomis) | Laimikio sužvejojimo data | Laimikio sužvejojimo vieta | Laimikis | Priskirtas svoris (kg), jei vykdoma jungtinė žvejybos operacija |
| Platuma | Ilguma | Svoris (kg) | Vienetų skaičius | Vidutinis svoris (kg) |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Laimikio ataskaitos forma

Vėliava

ICCAT numeris

Laivo pavadinimas

Ataskaitos pradžios data

Ataskaitos pabaigos data

Ataskaitos laikotarpis (dienomis)

Laimikio sužvejojimo data

Laimikio sužvejojimo vieta

Laimikis

Priskirtas svoris (kg), jei vykdoma jungtinė žvejybos operacija

Platuma

Ilguma

Svoris (kg)

Vienetų skaičius

Vidutinis svoris (kg)

IV PRIEDAS

Leidimo dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje paraiškos forma

| Jungtinė žvejybos operacija |
| --- |
| Vėliavos valstybė | Laivo pavadinimas | ICCAT Nr. | Operacijos trukmė | Operatorių tapatybė | Individuali laivo kvota | Sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo kiekvienam laivui raktas | Paskirties žuvininkystės ūkis žuvims tukinti ir auginti |
| KSŠ | ICCAT Nr. |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Jungtinė žvejybos operacija

Vėliavos valstybė

Laivo pavadinimas

ICCAT Nr.

Operacijos trukmė

Operatorių tapatybė

Individuali laivo kvota

Sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo kiekvienam laivui raktas

Paskirties žuvininkystės ūkis žuvims tukinti ir auginti

KSŠ

ICCAT Nr.

Data ...

Vėliavos valstybės patvirtinimas ...

V PRIEDAS

ICCAT perkrovimo deklaracija

Image 1C5062021LT14110120210427LT0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Tarybos sprendimą (ES) 2021/764.)C5062021LT14210120210427LT0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (nauja redakcija)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/819.)C5062021LT14310120210427LT0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, siekiant skatinti Europos talentus ir pajėgumus inovacijų srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1312/2013/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2021/820.)C5062021LT14410120210427LT0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/836.)C5062021LT16010120210428LT0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonęOL C ..., ..., p. ...,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento pozicija.,kadangi:(1)bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22)., yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų užtikrintos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos;(2)Tarybos sprendimu 98/392/EB1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1). Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, kuriuose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama platesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse;(3)Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugosTarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (OL L 162, 1986 6 18, p. 34). (toliau – konvencija) šalis;(4)2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą (nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04), tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių;(5)Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuria iš dalies pakeista Rekomendacija 14-04, nustatanti paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris Sąjungos teisėje buvo įgyvendintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/16272016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).;(6)per 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;(7)šiuo reglamentu taip pat turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07ICCAT rekomendacija dėl paprastųjų tunų auginimo., 18-10ICCAT rekomendacija dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų., 96-14ICCAT rekomendacija dėl reikalavimų laikymosi vykdant paprastųjų tunų ir Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybą., 13-13ICCAT rekomendacija dėl ICCAT registro, į kurį traukiami laivai, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, sukūrimo. ir 16-15ICCAT rekomendacija dėl perkrovimo. (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys);(8)Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS paskelbta 2018 m. ataskaitaNuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto ataskaita, Madridas, 2018 m. spalio 1–5 d., paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumą dėl žvejybos (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinančio dydžio. B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia;(9)valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų ▌skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos, o ypač tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo;(10)reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams, laikydamosi savo pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį;(11)siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/20092009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1). nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/20112011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1). nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/20082008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1). nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra tokie elementai kaip nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų ar tam tikros laivų stebėjimo sistemos taisyklės, apimančios įvairias ICCAT rekomendacijoje 19-04 nustatytas priemones. Todėl minėtų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;(12)Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui mažiausias dydis;(13)remiantis ICCAT rekomendacija 19-04, sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą; tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įsipareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/982014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16, 2015 1 23, p. 23). 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl į šį reglamentą tokių įpareigojimų išmesti ar paleisti žuvis į jūrą įtraukti nebūtina ir juo nebus daromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms;(14)2018 m. metiniame susitikime konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Šiuo tikslu 2018 m. metiniame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus;(15)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/20102010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (OL L 194, 2010 7 24, p. 1). numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09–11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. Rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 yra nebeaktualus ir Komisija pasiūlė naują reglamentą, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą Nr. (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą;(16)atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT išteklių valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: ▌ informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių; nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūrosOL L 123, 2016 5 12, p. 1. nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(17)ICCAT susitikimuose Sąjungai atstovaujanti Komisija kasmet tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais; visi šie elementai įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT rekomendacijas, būtų iš dalies keičiami ar papildomi I–XV priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(18)ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos (su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų) dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos (pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės) nuolat tobulėja ir valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu įtvirtinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/20112011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).;(19)šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą;(20)šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/21072017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1). ir (ES) 2019/8332019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1627 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2115/2005 ir (EB) Nr. 1386/2007 (OL L 141, 2019 5 28, p. 1). nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/11542019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1154 dėl daugiamečio Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių atkūrimo plano, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107 (OL L 188, 2019 7 12, p. 1).. Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/20012001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1). nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833.(21)ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Sąjunga vienodai ir veiksmingai įgyvendina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) priimtą daugiametį rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) išteklių valdymo planą.2 straipsnisTaikymo sritisŠis reglamentas taikomas:a)Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone irperkrauna arba laiko – taip pat už konvencijos rajono ribų – konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus;b)Sąjungos žuvininkystės ūkiams;c)trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone;d)trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose.3 straipsnisTikslasŠio reglamento tikslas – įgyvendinti ICCAT priimtą daugiametį paprastųjų tunų išteklių valdymo planą, kuriuo siekiama išlaikyti tokį paprastųjų tunų biomasės dydį, kuris viršytų dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį.4 straipsnisRyšys su kitais Sąjungos teisės aktaisJei šiame reglamente nenurodyta kitaip, jo nuostatos yra taikomos nedarant poveikio kitiems žvejybos sektoriaus Sąjungos teisės aktams, visų pirma:1)Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiam Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis;2)Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiam Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/24032017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81). dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo;4)Reglamentui (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone;5)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/12412019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105). dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones.5 straipsnisTerminų apibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:1)ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija;2)konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos;3)žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;4)gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį ▌;5)SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;6)mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla ▌;7)sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos;8)vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti;9)perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žvejybos produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas;10)pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą;11)gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo;12)gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;13)įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas;14)žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai;15)žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais sužvejoti paprastieji tunai. Žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą;16)auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę;17)skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse;18)stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį; ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį;19)mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:a)bendrasis ilgis <12 m;b)laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;c)žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas;d)įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys arbae)laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai;20)jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams;21)vykdyti žvejybos veiklą – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai žvejoti paprastuosius tunus konkrečiu žvejybos sezonu;22)BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas;23)eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas;24)konvencijos rajonas – konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas;25)perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; Perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą;26)kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių;27)kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais;28)KSŠ – konvencijos susitariančioji šalis ir konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas;29)didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai;30)perkėlimas –a)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;b)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;c)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;d)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje;e)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas;31)veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu;32)žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota;33)žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;34)atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis arba gaudyklė.II SKYRIUSVALDYMO PRIEMONĖS6 straipsnisSu žvejybos valdymo priemonėmis susijusios sąlygos1.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos pastangos atitiktų jai skirtas paprastųjų tunų žvejybos rytų Atlante ir Viduržemio jūroje galimybes. Valstybių narių priimtos priemonės apima individualių kvotų nustatymą ilgesniems nei 24 metrų žūklės laivams, įtrauktiems į 26 straipsnyje nurodytą laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą.2.Valstybė narė reikalauja, kad žūklės laivai nedelsdami plauktų į jos paskirtą uostą, kai tik laivui skirta individuali kvota laikoma išnaudota, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje.3.Frachtavimo operacijos vykdant paprastųjų tunų žvejybą neleidžiamos.7 straipsnisNepaskerstų gyvų paprastųjų tunų palikimas žuvininkystės ūkyje kitiems metams▌1.▌ Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų iš praėjusių metų laimikio palikimas ūkyje kitiems metams gali būti leidžiamas, tik jei įdiegiama sugriežtinta kontrolės sistema, apie kurią valstybė narė praneša Komisijai. Ta sistema yra neatsiejama 13 straipsnyje nurodyto valstybės narės inspektavimo plano dalis ir į ją įtraukiamos bent ▌53 ir 61 straipsniuose nurodytos priemonės.2.Prieš prasidedant žvejybos sezonui už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad būtų atliktas išsamus jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose esančių gyvų paprastųjų tunų, paliktų kitiems metams po masinio skerdimo, vertinimas. Tuo tikslu visi per masinį skerdimą žuvininkystės ūkyje nepaskersti gyvi paprastieji tunai, paliekami kitiems metams po sužvejojimo metų, yra perkeliami į kitas varžas naudojant stereoskopines kameras ar alternatyvias tokio pačio lygio tikslumą užtikrinančias priemones, kaip nurodyta 51 straipsnyje. Viso proceso metu užtikrinamas išsamiai dokumentuojamas atsekamumas. Paprastųjų tunų palikimas kitiems metams po metų, kuriais masinis skerdimas nebuvo vykdomas, kontroliuojamas kasmet, taikant tą pačią rizikos vertinimu grindžiamo atitinkamų ėminių ėmimo procedūrą.3.Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, pagal kurias nustatoma sugriežtinta gyvų paprastųjų tunų palikimo kitiems metams kontrolės sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 straipsnisNeišnaudotų kvotų perkėlimasNeišnaudotų kvotų perkėlimas kitiems metams neleidžiamas.9 straipsnisKvotų perleidimas1.Sąjunga ir kitos KSŠ kvotas perleisti vienos kitoms gali tik gavusios išankstinį atitinkamų valstybių narių ir (arba) KSŠ leidimą. Komisija likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki kvotų perleidimo apie tai praneša ICCAT sekretoriatui.2.Leidžiama perleisti kvotas žvejybos įrankio grupėse, taip pat perleisti kiekvienos valstybės narės priegaudos kvotas ir individualias žvejybos kvotas su sąlyga, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) iš anksto apie tokį perleidimą informuoja Komisiją, kad ši galėtų dar iki perleidimo informuoti ICCAT sekretoriatą.10 straipsnisIšskaitymas iš kvotų peržvejojimo atvejuKai valstybės narės peržvejoja joms skirtas kvotas ir ši padėtis negali būti ištaisyta pasikeičiant kvotomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsniai.11 straipsnisMetiniai žvejybos planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos planą. Planas apima bent šią informaciją žūklės laivų ir gaudyklių atveju:a)kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas;b)atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus;c)individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones;d)laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją;e)informaciją apie paskirtuosius uostus;f)priegaudos taisykles irg)ilgesnių nei 24 m žūklės laivų, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių.2.Valstybės narės, turinčios mažos apimties priekrantės žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, stengiasi skirti konkrečias sektorines kvotas tiems laivams ir jas įtraukia į savo žvejybos planus. Į savo stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planus jos taip pat įtraukia papildomas priemones, kuriomis siekia atidžiai stebėti, kaip tas laivynas naudoja kvotas. Kad visiškai išnaudotų savo žvejybos galimybes, valstybės narės, naudodamos 1 dalyje nurodytus parametrus, gali varijuoti laivų, kuriems leidžia žvejoti, skaičių.3.Portugalija ir Ispanija gali skirti sektorines kvotas kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams, veiklą vykdantiems Azorų, Madeiros ir Kanarų salynų Sąjungos vandenyse. Sektorinę kvotą jos įtraukia į savo metinius žvejybos planus, o papildomas tos kvotos naudojimo stebėsenos priemones aiškiai nustato savo metiniuose stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planuose.4.Jei valstybės narės paskiria sektorines kvotas pagal 2 ar 3 dalį, galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo nustatytas reikalavimas dėl minimalaus 5 tonų kvotos dydžio netaikomas.5.Atitinkama valstybė narė apie kiekvieną metinio žvejybos plano pakeitimą praneša Komisijai likus ne mažiau kaip trims darbo dienoms iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios. Komisija apie pakeitimą praneša ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip vienai darbo dienai iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios.12 straipsnisŽvejybos galimybių paskirstymasPagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat ▌ teisingai paskirsto nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą ir skatina Sąjungos žvejybos laivus naudoti selektyvius žvejybos įrankius arba mažesnį poveikį aplinkai darančius žvejybos būdus.13 straipsnisMetiniai žvejybos pajėgumų valdymo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tame plane valstybės narės koreguoja žūklės laivų ir gaudyklių skaičių taip, kad būtų užtikrinta, kad žvejybos pajėgumai atitiktų žūklės laivams ir gaudyklėms skirtas atitinkamo kvotos laikotarpio žvejybos galimybes. Valstybės narės žvejybos pajėgumus koreguoja naudodamos galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo apibrėžtus parametrus. Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pajėgumai koreguojami juos varijuojant ne daugiau kaip 20 %, palyginti su 2018 m. baziniais žvejybos pajėgumais.14 straipsnisMetiniai inspektavimo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį inspektavimo planą, kuriuo siekia užtikrinti šio reglamento laikymąsi. Valstybės narės savo atitinkamus planus teikia Komisijai. Tie planai rengiami remiantis:a)inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje;b)nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį.15 straipsnisMetiniai auginimo valdymo planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį auginimo valdymo planą.2.Metiniu auginimo valdymo planu valstybė narė užtikrina, kad bendri perkėlimo pajėgumai ir bendri auginimo pajėgumai atitiktų auginti galimų paprastųjų tunų apskaičiuotąjį kiekį.3.Valstybės narės apriboja savo tunų auginimo pajėgumus iki bendrų auginimo pajėgumų, kurie užregistruoti ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre arba dėl kurių 2018 m. išduotas leidimas ir apie kuriuos pranešta ICCAT.4.Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybių narių žuvininkystės ūkius, kiekis negali būti didesnis už perkeltų tunų kiekius, kuriuos tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai užregistravo ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre 2005 m., 2006 m., 2007 m. arba 2008 m.5.Jei valstybė narė turi padidinti didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į vieną ar kelis jos tunų auginimo ūkius, kiekį, tas padidinimas turi atitikti tai valstybei narei paskirtas žvejybos galimybes, įskaitant bet kokį gyvų paprastųjų tunų importą iš kitos valstybės narės arba susitariančiosios šalies.6.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad mokslininkai, kuriems SCRS yra pavedęs atlikti bandymus, per kuriuos nustatomas augimo greitis tukinimo laikotarpiu, galėtų patekti į ūkius ir gauti pagalbą, kad galėtų atlikti savo užduotis.7.Atitinkamais atvejais valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia Komisijai peržiūrėtus auginimo valdymo planus.16 straipsnisMetinių planų perdavimas1.Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė Komisijai perduoda šiuos planus:a)metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį;b)metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį;c)metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ird)metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį.2.Komisija surenka 1 dalyje nurodytus planus ir panaudoja juos rengdama Sąjungos metinį planą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. Komisija Sąjungos planą perduoda svarstyti ir tvirtinti ICCAT.3.Jei valstybė narė iki nurodyto termino nepateikia Komisijai kurio nors 1 dalyje nurodyto plano per toje dalyje nustatytą terminą, Komisija gali nuspręsti Sąjungos planą ICCAT sekretoriatui pateikti be atitinkamos valstybės narės planų. Atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija stengiasi atsižvelgti į vieną iš 1 dalyje nurodytų planų, pateiktų pasibaigus toje dalyje nustatytam terminui, tačiau iki 2 dalyje nurodyto termino. Jei valstybės narės pateiktas planas neatitinka šio reglamento nuostatų, susijusių su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais, ir jame yra rimtų trūkumų, dėl kurių ICCAT komisija gali nepatvirtinti Sąjungos metinio plano, Komisija gali nuspręsti Sąjungos metinį planą perduoti ICCAT sekretoriatui be atitinkamos valstybės narės planų. Komisija kuo greičiau informuoja atitinkamą valstybę narę ir stengiasi įtraukti visus tos valstybės narės pateiktus peržiūrėtus planus į Sąjungos planą arba į Sąjungos plano pakeitimus, jei jie atitinka šio reglamento nuostatas, susijusias su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais.III SKYRIUSTECHNINĖS PRIEMONĖS17 straipsnisŽvejybos sezonai1.Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti nuo gegužės 26 d. iki liepos 1 d.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kipras ir Graikija gali, pateikdamos savo metinius žvejybos planus, kaip nurodyta 11 straipsnyje, prašyti, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista žvejoti paprastuosius tunus rytų Viduržemio jūroje (FAO 37.3.1 ir 37.3.2 žvejybos rajone) nuo gegužės 15 d. iki liepos 1 d.3.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kroatija gali 11 straipsnyje nurodytuose savo metiniuose žvejybos planuose prašyti, kad su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista paprastuosius tunus auginimo tikslais žvejoti Adrijos jūroje (FAO 37.2.1 žvejybos rajone) iki liepos 15 d.4.Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė Komisijai pateikia įrodymų, kad dėl oro sąlygų kai kurie iš jos gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojančių laivų kuriais nors metais negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali nuspręsti, kad atskirų gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie pateko į tokią padėtį, 1 dalyje nurodytas žvejybos sezonas būtų pratęstas tiek žvejybos dienų, kiek jų buvo prarasta, bet ne daugiau kaip 10 dienų. Atvejai, kai atitinkami laivai arba jungtinės žvejybos operacijos atveju – visi joje dalyvaujantys laivai nevykdo veiklos, turi būti tinkamai pagrindžiami pateikiant oro sąlygų pranešimus ir laivų stebėjimo sistemos (LSS) fiksuojamas koordinates.5.Dideliems žvejybos pelaginėmis ūdomis laivams žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama laikotarpiu nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.6.Valstybės narės savo metiniuose žvejybos planuose nustato savo laivynų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir didelius pelaginėmis ūdomis žvejojančius laivus, žvejybos sezonus.18 straipsnisĮpareigojimas iškrauti laimikįŠio skyriaus nuostatos taikomos nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, įskaitant visas taikytinas nuo jo nukrypti leidžiančias nuostatas, taikymui.19 straipsnisMažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis1.Draudžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti paprastuosius tunus, įskaitant sužvejotus kaip priegauda arba vykdant mėgėjų žvejybą, kurių svoris mažesnis nei 30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažesnis nei 115 cm.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau nurodytam paprastųjų tunų laimikiui taikomas 8 kg arba 75 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis paprastųjų tunų dydis:a)paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų;b)paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, irc)paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų.3.2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma laikantis I priede nustatytų specialiųjų sąlygų.4.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, žvejojantiems pagal I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas. Atitinkami laivai įrašomi į 26 straipsnyje nurodytą žūklės laivų sąrašą.5.Šiame straipsnyje nustatytų mažiausių orientacinių dydžių nesiekiančios į jūrą išmestos negyvos žuvys įskaičiuojamos į valstybės narės kvotą.20 straipsnisAtsitiktinis mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikis1.Nukrypstant nuo 19 straipsnio 1 dalies, visiems žūklės laivams ir gaudyklėms, kuriais vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, leidžiama sužvejoti ne didesnį kaip 5 %, skaičiuojant individais, atsitiktinį paprastųjų tunų, kurių svoris 8–30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo 75–115 cm, laimikį.2.1 dalyje nurodyta 5 % dalis apskaičiuojama remiantis bendruoju paprastųjų tunų laimikiu, bet kuriuo metu po kiekvienos žvejybos operacijos laikomu laive arba gaudyklėje.3.Atsitiktinis laimikis išskaitomas iš valstybės narės, atsakingos už žūklės laivą arba gaudyklę, kvotos.4.Atsitiktiniam mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių paprastųjų tunų laimikiui taikomi 31, 33, 34 ir 35 straipsniai.21 straipsnisPriegauda1.Kiekviena valstybė narė numato, kokia jos paprastųjų tunų kvotos dalis bus sužvejojama kaip priegauda, ir apie tai informuoja Komisiją teikdama savo žvejybos planą.2.Leidžiamos priegaudos dydis, neviršijantis 20 % bendro kiekvieno žvejybos reiso pabaigoje laive laikomo laimikio, ir apskaičiavimo, kokią bendro laive laikomo laimikio dalį ta priegauda sudaro, metodika turi būti aiškiai nustatyta 11 straipsnyje nurodytame metiniame žvejybos plane. Priegaudos procentinis dydis gali būti apskaičiuojamas pagal svorį arba pagal žuvų skaičių. Apskaičiavimas pagal žuvų skaičių taikomas tik ICCAT valdomų tunų ir tunams giminingų rūšių atveju. Mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui leidžiamos priegaudos dydis gali būti apskaičiuojamas kasmet.3.Visa laive laikomų arba į jūrą išmestų negyvų paprastųjų tunų priegauda išskaitoma iš vėliavos valstybės narės kvotos, užregistruojama ir apie ją pranešama Komisijai pagal 31 ir 32 straipsnius.4.Jei valstybės narės paprastųjų tunų kvotos neturi, atitinkama priegauda išskaitoma iš Sąjungos specialios paprastųjų tunų priegaudos kvotos, nustatytos pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.5.Jei valstybei narei paskirta visa kvota išnaudota, su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir ta valstybė narė imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Jei Sąjungos speciali paprastųjų tunų priegaudos kvota, nustatyta pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį, išnaudota, su valstybių narių, neturinčių paprastųjų tunų kvotos, vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir tos valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Tokiais atvejais negyvų paprastųjų tunų perdirbimas ir verslinis naudojimas draudžiami, ir visas laimikis turi būti užregistruotas. Valstybės narės kasmet Komisijai teikia informaciją apie tokios negyvų paprastųjų tunų priegaudos dydžius, o ši tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.6.Visi laivuose, kurie nevykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklos, palikti paprastieji tunai aiškiai atskiriami nuo kitų rūšių žuvų, kad kontrolės institucijos galėtų patikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. Tą priegaudą galima parduoti, jei kartu pateikiamas eBCD.22 straipsnisOro priemonių naudojimasDraudžiama paprastųjų tunų ieškoti naudojantis bet kokiomis oro priemonėmis, įskaitant orlaivius, sraigtasparnius ar bet kurios rūšies bepiločius orlaivius.IV SKYRIUSMĖGĖJŲ ŽVEJYBA23 straipsnisSpeciali mėgėjų žvejybos kvota1.Kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja skirdama specialią tokios žvejybos kvotą. Nustatant šią kvotą atsižvelgiama į galimą negyvų paprastųjų tunų kiekį, taip pat žvejybos, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos, atveju. Valstybės narės teikdamos savo žvejybos planus informuoja Komisiją apie paskirtą mėgėjų žvejybos kvotą.2.Apie sužvejotą negyvų paprastųjų tunų kiekį pranešama ir jis įskaičiuojamas į valstybės narės kvotą.24 straipsnisMėgėjų žvejybai taikomos specialiosios sąlygos1.Kiekviena mėgėjų žvejybai paskirtą paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja laivams išduodama mėgėjų žvejybos leidimus. ICCAT paprašius, valstybės narės pateikia Komisijai mėgėjų žvejybos laivų, kuriems suteiktas žvejybos leidimas žvejoti paprastuosius tunus, sąrašą. Sąraše, kurį Komisija elektroniniu būdu pateikia ICCAT, turi būti ši informacija apie kiekvieną laivą:a)laivo pavadinimas;b)registro numeris;c)numeris ICCAT registre (jei yra);d)ankstesnis pavadinimas (jei yra) ire)savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas.2.Vykdant mėgėjų žvejybą draudžiama vienam laivui per dieną sužvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti daugiau kaip vieną paprastąjį tuną.3.Vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotus paprastuosius tunus parduoti draudžiama.4.Kiekviena valstybė narė registruoja paprastųjų tunų laimikio, sužvejoto vykdant mėgėjų žvejybą, duomenis, įskaitant kiekvieno paprastojo tuno svorį ir, kai įmanoma, ilgį, ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. praėjusių metų duomenis pateikia Komisijai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.5.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų kuo geriau užtikrinti, kad vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami į jūrą. Visi iškraunami paprastieji tunai turi būti neapdoroti, be žiaunų ir (arba) išdarinėti.25 straipsnisSugavimas, įsago įsegimas ir paleidimas į jūrą1.Nukrypstant nuo 23 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, leidžiančios šiaurės rytų Atlante vykdyti žvejybą, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos ir kurią vykdo tik sportinės žvejybos laivai, gali nedideliam skaičiui tik sportinės žvejybos laivų leisti be specialios kvotos žvejoti paprastuosius tunus tam, kad juos sugautų, įsegtų jiems įsagą ir paleistų į jūrą. Tokie laivai veiklą vykdo pagal mokslinių tyrimų įstaigos mokslinį projektą, kuris įtrauktas į mokslinių tyrimų programą. Projekto rezultatai pateikiami atitinkamoms vėliavos valstybės narės institucijoms.2.Laivai, vykdantys mokslinius tyrimus pagal ICCAT paprastųjų tunų išteklių mokslinių tyrimų programą, nelaikomi vykdančiais 1 dalyje nurodytą sugavimo, įsagų segimo ir paleidimo į jūrą veiklą.3.Sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo veiklą leidžiančios valstybės narės:a)kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą;b)vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento nuostatų;c)užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ird)kasmet likus ne mažiau kaip 50 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos ataskaitą. Tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo.4.Apie visus per sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo į jūrą procesą nugaišusius paprastuosius tunus yra pranešama ir jie išskaičiuojami iš vėliavos valstybės narės kvotos.V SKYRIUSKONTROLĖS PRIEMONĖS1 SKIRSNISLAIVŲ IR GAUDYKLIŲ SĄRAŠAI IR REGISTRAI26 straipsnisLaivų sąrašai ir registrai1.Valstybės narės kasmet likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios Komisijai elektroninėmis priemonėmis naujausios redakcijos ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairėsehttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html nurodytu formatu pateikia šiuos laivų sąrašus:a)visų žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą irb)visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą.Komisija šią informaciją likus ne mažiau kaip 15 dienų iki žvejybos veiklos pradžios perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į laivų, kuriems leidžiama žvejoti, ICCAT registrą ir atitinkamais atvejais į laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, ICCAT registrą.2.Per kalendorinius metus žvejybos laivas gali būti įtrauktas į abu 1 dalyje nurodytus sąrašus su sąlyga, kad jis neįtraukiamas į abu sąrašus vienu metu.3.1 dalies a ir b punktuose nurodyta informacija apie laivus apima laivo pavadinimą ir Sąjungos laivyno registro numerį (CFR), kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2182017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9). I priede.4.Atgaline data pateikiamos informacijos Komisija nepriima.5.Paskesni 1 ir 3 dalyse nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik jei žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl su veikla susijusių teisėtų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir pateikia:a)išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas irb)išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją.6.Komisija prireikus per metus keičia 1 dalyje nurodytą informaciją apie laivus ir atnaujintą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui pagal Reglamento (ES) 2017/2403 7 straipsnio 6 dalį.27 straipsnisLaivų žvejybos leidimai1.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, įtrauktiems į vieną iš 26 straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodytų sąrašų. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie išduodami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.2.Nedarant poveikio 21 straipsnio 6 dalies taikymui, laikoma, kad į 26 straipsnio 1 dalyje nurodytus ICCAT registrus neįtrauktiems Sąjungos žvejybos laivams rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti paprastųjų tunų neleidžiama.3.Kai laikoma, jog laivui skirta individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina laivui išduotą paprastųjų tunų žvejybos leidimą ir gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos paskirtą uostą.28 straipsnisGaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašai ir registrai1.Kiekviena valstybė narė elektroninėmis priemonėmis Komisijai kaip savo žvejybos planų dalį pateikia gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, sąrašą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tos gaudyklės galėtų būti įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą.2.Valstybės narės žvejybos leidimus išduoda tik dėl tų gaudyklių, kurios įtrauktos į 1 dalyje nurodytą sąrašą. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie parengiami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.3.Laikoma, kad Sąjungos gaudyklėmis, kurios nėra įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama. Tomis gaudyklėmis sužvejotus paprastuosius tunus laikyti laive, perkelti, įkelti į varžas arba iškrauti draudžiama.4.Kai laikoma, jog gaudyklės individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina tai gaudyklei skirtą paprastųjų tunų žvejybos leidimą.29 straipsnisInformacija apie žvejybos veiklą1.Kasmet ne vėliau kaip liepos 15 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai išsamią informaciją apie per praėjusius metus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje sužvejotą paprastųjų tunų laimikį. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT. Ta informacija apima:a)kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį;b)kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį;c)kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo;d)bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ire)bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą).2.Valstybės narės apie su jų vėliava plaukiojančius laivus, kurie neturėjo leidimo vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, bet sužvejojo paprastųjų tunų kaip priegaudą, pateikia Komisijai tokią informaciją:a)laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba valstybinį registracijos numerį, jei laivas neregistruotas ICCAT, irb)bendrą paprastųjų tunų laimikį.3.Valstybės narės Komisijai praneša visą informaciją apie laivus, kuriems netaikomos 1 ir 2 dalys, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus. Komisija kaip įmanoma greičiau perduoda šią informaciją ICCAT sekretoriatui.30 straipsnisJungtinės žvejybos operacijos1.Vykdyti bet kokią jungtinę paprastųjų tunų žvejybos operaciją leidžiama tik jei dalyvaujantiems laivams suteiktas atitinkamos (-ų) vėliavos valstybės (-ių) narės (-ių) leidimas. Kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gautų leidimą, jame turi būti paprastųjų tunų žvejybos įranga, jam turi būti suteikta individuali kvota ir jis turi vykdyti 32 straipsnyje nustatytus pranešimo įpareigojimus.2.Jungtinėms žvejybos operacijoms skirta kvota yra lygi dalyvaujantiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams skirtų kvotų sumai.3.Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai nedalyvauja jungtinėse žvejybos operacijose su kitų KSŠ gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais.4.Prašymo leisti dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje forma pateikta IV priede. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad iš jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančio (-ių) savo gaubiamaisiais tinklais žvejojančio (-ių) laivo (-ų) gautų informaciją apie:a)laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą;b)dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę;c)individualias laivų kvotas;d)laimikio paskirstymo laivams raktą ire)paskirties žuvininkystės ūkius.5.Kiekviena valstybė narė 4 dalyje nurodytą informaciją Komisijai perduoda likus ne mažiau kaip 10 dienų iki jungtinės žvejybos operacijos pradžios, naudodama IV priede pateiktą formą. Likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki žvejybos operacijos pradžios Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių kitų žvejybos laivų vėliavos valstybei.6.Force majeure atvejais 5 dalyje nustatyti terminai netaikomi teikiant informaciją apie paskirties žuvininkystės ūkius. Tokiais atvejais valstybės narės atnaujintą minėtą informaciją kartu su įvykių, dėl kurių susidarė force majeure, aprašymu Komisijai pateikia kiek galėdamos greičiau. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2 SKIRSNISLAIMIKIO REGISTRAVIMAS31 straipsnisRegistravimo reikalavimai1.Sąjungos žūklės laivų kapitonai laivo operacijas registruoja žvejybos žurnale, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14, 15, 23 ir 24 straipsnių ir šio reglamento II priedo A skirsnio.2.Sąjungos vilkikų, pagalbinių laivų ir perdirbimo laivų kapitonai registruoja laivo veiklą pagal II priedo B, C ir D skirsniuose išdėstytus reikalavimus.32 straipsnisKapitonų ir gaudyklių operatorių siunčiamos laimikio ataskaitos1.Žvejybos veiklą vykdančių Sąjungos žūklės laivų kapitonai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo vėliavos valstybėms narėms elektroninėmis priemonėmis siunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tų ataskaitų siųsti neprivaloma, kai laivas yra uoste, išskyrus atvejus, kai jis dalyvauja jungtinėje žvejybos operacijoje. Ataskaitose teikiami duomenys imami iš žvejybos žurnalų ir apima datą, laiką, vietą (ilgumą ir platumą) ir konvencijos rajone sužvejotų paprastųjų tunų svorį ir skaičių, įskaitant į jūrą paleistas žuvis ir į jūrą išmestas negyvas žuvis. Ataskaitas kapitonai siunčia naudodami III priede nustatytą formą arba formą, kurią naudoti reikalauja valstybė narė.2.Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų kapitonai 1 dalyje nurodytas kasdienes ataskaitas rengia apie kiekvieną žvejybos operaciją, įskaitant operacijas, per kurias žuvų sužvejota nebuvo. Ataskaitas už praėjusią dieną laivo kapitonas arba jo įgaliotasis atstovas savo vėliavos valstybei narei nusiunčia iki 9:00 val. (GMT).3.Gaudyklių, kuriomis vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, operatoriai arba jų įgaliotieji atstovai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo valstybėms narėms per 48 valandas elektroninėmis priemonėmis nusiunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose nurodomas gaudyklės numeris ICCAT registre, laimikio sužvejojimo data ir laikas, sužvejotų paprastųjų tunų svoris ir skaičius, įskaitant nulinį laimikį ir į jūrą paleistų žuvų bei į jūrą išmestų negyvų žuvų kiekius. Tą informaciją jie siunčia naudodami III priede nustatytą formą.4.Žūklės laivų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kapitonai 1 dalyje nurodytas ataskaitas už praėjusią savaitę, kuri baigiasi sekmadienį, savo vėliavos valstybei narei atsiunčia ne vėliau kaip antradienį 12:00 val. (GMT).3 SKIRSNISIŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS33 straipsnisPaskirtieji uostai1.Kiekviena valstybė narė, kuriai skirta paprastųjų tunų kvota, paskiria uostus, kuriuose leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas. Informacija apie paskirtuosius uostus įtraukiama į 11 straipsnyje nurodytus metinius žvejybos planus. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie visus informacijos apie paskirtuosius uostus pasikeitimus. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2.Kad uostas būtų priskirtas prie paskirtųjų uostų, uosto valstybė narė turi užtikrinti, kad būtų įvykdytos šios sąlygos:a)nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas;b)nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos irc)nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje.3.Vietose, kurios nėra KSŠ ar valstybių narių paskirti uostai, draudžiama iš žūklės laivų, taip pat perdirbimo ir pagalbinių laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį rytų Atlante ar Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. Iš gaudyklės arba varžos išimti paskersti negyvi paprastieji tunai išimties tvarka gali būti pagalbiniu laivu transportuoti į perdirbimo laivą su sąlyga, kad transportavimą prižiūri kontrolės institucija.34 straipsnisIšankstinis pranešimas apie iškrovimą1.Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis ne mažesnis kaip 12 metrų, įtrauktų į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą, kapitonams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnis. Išankstinis pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį siunčiamas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais arba iškrovimo infrastruktūra pageidaujama pasinaudoti, kompetentingai institucijai.2.Prieš įplaukdami į uostą, į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą įtrauktų Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis yra mažesnis kaip 12 metrų, taip pat perdirbimo laivų ir pagalbinių laivų kapitonai arba jų atstovai likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar iškrovimo infrastruktūra jie pageidauja pasinaudoti, kompetentingai institucijai bent šią informaciją:a)numatomą atvykimo laiką;b)įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį;c)informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas;d)žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą.3.Kai pagal taikomus Sąjungos teisės aktus valstybėms narėms leidžiama taikyti trumpesnį pranešimo pateikimo terminą nei keturios valandos iki numatyto atvykimo laiko, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti pranešama iki atvykimo į uostą laikantis taikomo termino. Jeigu žvejybos vietos yra arčiau nei keturios valandos kelio nuo uosto, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti koreguojama bet kuriuo metu prieš atvykstant į uostą.4.Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus einamųjų metų išankstinius pranešimus.5.Visas Sąjungoje vykdomas iškrovimo operacijas tikrina atitinkamos uosto valstybės narės kontrolės institucijos, o tam tikra procentinė dalis patikrinama remiantis rizikos vertinimo sistema, apimančia kvotas, laivyno dydį ir žvejybos pastangas. Išsami informacija apie tokią kiekvienos valstybės narės priimtą kontrolės sistemą išdėstoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane.6.Sąjungos žūklės laivo kapitonai, nepriklausomai nuo laivo ilgio, per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos valstybės narės arba KSŠ, kurioje vykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms ir savo vėliavos valstybei narei pateikia iškrovimo deklaraciją. Žūklės laivo kapitonas yra atsakingas už deklaracijos išsamumą bei teisingumą ir juos patvirtina. Iškrovimo deklaracijoje turi būti nurodomi bent iškrautų paprastųjų tunų kiekiai ir rajonas, kuriame jie sužvejoti. Visas iškrautas laimikis pasveriamas. Uosto valstybė narė iškrovimo duomenis per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos išsiunčia vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijoms.35 straipsnisPerkrovimas1.Sąjungos žvejybos laivams, kuriuose yra paprastųjų tunų, ar Sąjungos vandenyse esantiems trečiųjų valstybių laivams bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama atlikti perkrovimą jūroje.2.Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2017/2107 52 straipsnio 2 ir 3 dalių ir 54 bei 57 straipsnių taikymui, žvejybos laivai paprastųjų tunų laimikį perkrauna tik paskirtuosiuose uostuose, kaip nurodyta šio reglamento 33 straipsnyje.3.Žvejybos laivo, į kurį perkraunama, kapitonas arba jo atstovas likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko atitinkamoms uosto valstybės institucijoms pateikia V priede pateiktame perkrovimo deklaracijos šablone išvardytą informaciją. Bet kokiam perkrovimui reikalingas žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba vėliavos KSŠ išankstinis leidimas. Be to, laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas perkrovimo metu informuoja savo vėliavos valstybę narę arba KSŠ apie V priede reikalaujamas datas.4.Atplaukusį žvejybos laivą, į kurį perkraunama, iš karto inspektuoja uosto valstybė narė ir patikrina jame esančius kiekius ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus.5.Sąjungos žvejybos laivo kapitonas per 15 dienų nuo perkrovimo pabaigos užpildo ir savo vėliavos valstybei narei persiunčia ICCAT perkrovimo deklaraciją. Žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją pagal V priedą. Perkrovimo deklaracijoje nurodomas eBCD numeris, kad būtų lengviau atlikti kryžminę joje pateiktų duomenų patikrą.6.Uosto valstybė per 5 dienas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijai išsiunčia perkrovimo duomenis.7.Visas perkrovimo operacijas tikrina paskirtojo uosto valstybės narės kompetentingos institucijos.4 SKIRSNISPAREIGA TEIKTI ATASKAITAS36 straipsnisSavaitinės kiekių ataskaitosKiekviena valstybė narė siunčia Komisijai savaitines laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose pateikiami pagal 32 straipsnį reikalaujami duomenys apie gaudykles, gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir kitus žūklės laivus. ▌Informacija išdėstoma pagal žvejybos įrankių tipą ▌. Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.37 straipsnisInformacija apie kvotos išnaudojimą1.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 34 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog yra išnaudota 80 % žvejybos įrankio grupei skirtos kvotos.2.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog žvejybos įrankio grupei arba jungtinei žvejybos operacijai ar gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui skirta kvota yra išnaudota. Ta informacija pateikiama kartu su oficialiais dokumentais, įrodančiais, kad valstybė narė laivynui, žvejybos įrankio grupei, jungtinės žvejybos operacijos dalyviams arba individualią kvotą turintiems laivams uždraudė žvejoti arba liepė grįžti į uostą, taip pat aiškiai nurodė draudimo žvejoti datą ir laiką.3.Komisija informuoja ICCAT sekretoriatą apie datas, kuriomis Sąjungai skirta paprastųjų tunų kvota tapo išnaudota.5 SKIRSNISSTEBĖTOJŲ PROGRAMOS38 straipsnisNacionalinė stebėtojų programa1.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų, kuriems išduotas oficialus tapatybės dokumentas, vykdomas laivų ir gaudyklių, kuriais žvejojami paprastieji tunai, stebėjimas aprėptų bent:a)20 % jos žvejybos pelaginiais tralais veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 m);b)20 % jos žvejybos ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);c)20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);d)100 % vilkikų;e)100 % skerdimo gaudyklėse operacijų.Valstybės narės, turinčios mažiau nei penkis pirmos pastraipos a, b ir c punktuose išvardytų kategorijų žūklės laivus, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų veikla aprėptų ne mažiau kaip 20 % laiko, kurį laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklą.2.Nacionalinio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą;b)registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:a)laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą);b)rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą;c)žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove;d)laimikio sužvejojimo datą;c)tikrinti laivo žurnalo įrašus;d)nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių.3.Be 2 dalyje nurodytų užduočių, nacionaliniai stebėtojai remdamiesi SCRS gairėmis vykdo mokslinį darbą, be kita ko, renka būtinus duomenis.4Duomenys ir informacija, surinkti pagal kiekvienos valstybės narės stebėtojų programą, pateikiami Komisijai, o ši juos persiunčia atitinkamai SCRS arba ICCAT sekretoriatui.5.Taikant 1–3 dalis kiekviena valstybė narė užtikrina:a)laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas;b)kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;c)kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti;d)kad konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos.39 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų programa1.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninių stebėtojų programa būtų veiksmingai įgyvendinama, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir VIII priede.2.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas būtų:a)visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus;b)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų;c)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas;d)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;e)kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose;f)kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose irg)paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą.3.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra ICCAT regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama.4.Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam žuvininkystės ūkiui visam įkėlimo į varžas operacijų laikui būtų skirtas vienas ICCAT regioninis stebėtojas. Force majeure atvejais, kai force majeure aplinkybes patvirtina žuvininkystės ūkio valstybė narė, vienas ICCAT regioninis stebėtojas gali būti skirtas daugiau nei vienam žuvininkystės ūkiui, siekiant išvengti ūkio operacijų pertrūkio, jei užtikrinama, kad stebėtojo užduotys būtų tinkamai įvykdytos. Tačiau tokiu atveju už ūkius atsakinga valstybė narė nedelsdama paprašo atsiųsti papildomą regioninį stebėtoją.5.ICCAT regioninio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį;b)pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jo paties stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta;c)vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą.6.Regioniniams stebėtojams vykdant pareigas kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių, gaudyklių ir laivų operatoriai jokiu būdu jiems netrukdo, jų nebaugina, nesikiša į jų darbą ir nedaro jiems įtakos.6 SKIRSNISPERKĖLIMO OPERACIJOS40 straipsnisPerkėlimo leidimas1.Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas ar jo atstovas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, iš kurio (-ios) perkeliama, operatorius vėliavos valstybei narei arba už žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingai valstybei narei siunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:a)žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre;b)numatytą perkėlimo laiką;c)įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį;d)vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius;e)vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, jei yra, irf)paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą.2.1 dalies taikymo tikslais valstybė narė kiekvienai transportavimo varžai priskiria unikalų numerį. Jei vienos žvejybos operacijos laimikiui perkelti prireikia kelių transportavimo varžų, pakanka parengti vieną perkėlimo deklaraciją, tačiau joje turi būti nurodyti visų naudotų transportavimo varžų numeriai ir aiškiai nurodyta, kiek paprastųjų tunų transportuojama kiekvienoje varžoje.3.Varžų numeriai priskiriami pagal unikalią numeravimo sistemą, juos sudaro bent triraidis kodas, atitinkantis ūkio valstybės narės kodą, ir po jo einantys trys skaitmenys. Unikalus varžos numeris yra nuolatinis ir negali būti perskirtas kitai varžai.4.1 dalyje nurodyta valstybė narė kiekvienai perkėlimo operacijai suteikia leidimo numerį, kurį praneša atitinkamai žvejybos laivo kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Leidimo numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, reiškiančios leidimą (AUT) arba atsisakymą jį išduoti (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai.5.1 dalyje nurodyta valstybė narė perkėlimo leidimą išduoda arba atsisako jį išduoti per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo. Perkėlimo operacija nepradedama be išduoto išankstinio leidimo.6.Perkėlimo leidimas nereiškia, kad leidžiama atlikti įkėlimo į varžas operaciją.41 straipsnisAtsisakymas išduoti perkėlimo leidimą ir paprastųjų tunų paleidimas į jūrą1.Už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį arba gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako išduoti leidimą perkelti žuvis, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji nustato, kad:a)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas;c)žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus arbad)vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso.2.Jei perkėlimo leidimas neduodamas, 1 dalyje nurodyta valstybė narė atitinkamai žūklės laivo ar vilkiko kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui nedelsdama duoda nurodymą paleisti žuvis į jūrą, kuriuo jie informuojami, kad perkėlimo leidimas neduotas ir jie turi žuvis paleisti į jūrą pagal XII priedą.3.Jei transportuojant žuvis į žuvininkystės ūkį sugenda vilkiko LSS, jis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip per 72 valandas pakeičiamas kitu tinkamai veikiančią LSS turinčiu vilkiku arba jame įtaisoma ar naudojama nauja veikianti LSS. 72 valandų terminas gali būti išimties tvarka pratęstas dėl force majeure arba su veikla susijusių teisėtų priežasčių. Apie gedimą nedelsiant pranešama Komisijai, o ši informuoja ICCAT sekretoriatą. Kapitonas arba jo atstovas nuo gedimo nustatymo iki padėties ištaisymo kas keturias valandas vėliavos valstybės narės kontrolės institucijoms tinkamomis ryšio priemonėmis praneša naujausias žvejybos laivo geografines koordinates.42 straipsnisPerkėlimo deklaracija1.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją.2.Už žvejybos laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę, iš kurių perkeliama, atsakingos valstybės narės institucijos perkėlimo deklaracijų formas numeruoja. Deklaracijos formos numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, po kurio seka keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys eilės skaitmenys, po kurių nurodomos trys raidės – ITD (VN-20**/xxx/ITD).3.Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas. Žūklės laive arba gaudyklėje ir vilkikuose saugoma deklaracijos kopija.4.Perkėlimo operacijas atliekančių laivų kapitonai teikia ataskaitas apie laivo veiklą pagal II priedą.5.Informacija apie negyvas žuvis registruojama laikantis XIII priede nustatytų procedūrų.43 straipsnisStebėjimas vaizdo kamera1.Žūklės laivo arba vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius užtikrina, kad perkėlimas būtų stebimas vandenyje esančia vaizdo kamera, kad būtų galima patikrinti perkeliamų žuvų skaičių. Vaizdo įrašymas atliekamas laikantis X priede nustatytų būtinųjų standartų ir procedūrų.2.Jeigu SCRS prašo Komisijos pateikti vaizdo įrašų kopijas, valstybės narės tas kopijas pateikia Komisijai, o ši jas persiunčia SCRS ▌.44 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų atliekamas tikrinimas ir tyrimų vykdymas1.Žūklės laive esantys ar gaudyklę stebintys ICCAT regioniniai stebėtojai, kaip nurodyta 39 straipsnyje ir VIII priede:a)registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;b)stebi ir įvertina perkeliamą laimikį irc)tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus.2.Tais atvejais, kai regioninio stebėtojo, atitinkamų kontrolės institucijų arba žūklės laivo ar vilkiko kapitono arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas žuvų skaičius skiriasi daugiau nei 10 %, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Tyrimas užbaigiamas iki įkėlimo į žuvininkystės ūkio varžas arba bet kuriuo atveju per 96 valandas nuo tada, kai buvo inicijuotas, išskyrus force majeure atvejus. Kol nėra tyrimo rezultatų, žuvų įkelti į varžas neleidžiama ir atitinkamas BCD skirsnis nepatvirtinamas.3.Tačiau, kai vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas ar aiškus, kad būtų galima įvertinti perkeltus kiekius, laivo kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius gali prašyti atsakingos valstybės narės institucijų leidimo atlikti naują perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikti regioniniam stebėtojui. Jei tas savanoriškas kontrolinis perkėlimas neduoda patenkinamų rezultatų, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Jei po tyrimo patvirtinama, kad vaizdo įrašas yra nepakankamos kokybės, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius, atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos nurodo vykdyti dar vieną kontrolinę perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikia ICCAT regioniniam stebėtojui. Nauji perkėlimai atliekami kaip kontroliniai perkėlimai, kol gaunamas pakankamos kokybės vaizdo įrašas, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius.4.Nedarant poveikio inspektorių atliekamiems patikrinimams, ICCAT regioniniai stebėtojai perkėlimo deklaraciją pasirašo tik jei jų stebėjimo rezultatai atitinka ICCAT priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones, o perkėlimo deklaracijoje pateikta informacija neprieštarauja jų stebėjimo rezultatams ir apima reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 1, 2 ir 3 dalis. ICCAT stebėtojai taip pat tikrina, ar ICCAT perkėlimo deklaracija perduota atitinkamai vilkiko kapitonui arba žuvininkystės ūkio operatoriui ar gaudyklės atstovui. Jei ICCAT stebėtojas nepritaria perkėlimo deklaracijos įrašams, jis joje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ių) nesilaikyta.5.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją. Valstybės narės perkėlimo deklaraciją persiunčia Komisijai ▌.45 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos operacinės šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.7 SKIRSNISĮKĖLIMO Į VARŽAS OPERACIJOS46 straipsnisĮkėlimo į varžas leidimas ir galimas atsisakymas jį išduoti1.Prieš pradedant įkėlimo į kiekvieną transportavimo varžą operaciją, transportavimo varžas inkaruoti arčiau kaip 0,5 jūrmylės atstumu nuo žuvininkystės ūkio įrenginių draudžiama. Šiuo tikslu 15 straipsnyje nurodytuose auginimo valdymo planuose turi būti nurodytos daugiakampį plotą, kuriame yra žuvininkystės ūkis, apibrėžiančios geografinės koordinatės.2.Prieš bet kokią įkėlimo į varžas operaciją už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė prašo už žūklės laivą arba gaudyklę, kuria sužvejoti į varžas perkelti numatyti paprastieji tunai, atsakingos valstybės narės ar KSŠ įkėlimo į varžas patvirtinimo.3.Už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, jei nustato, kad:a)žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturi pakankamos paprastųjų tunų kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arbac)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus.4.Jei už žūklės laivą ar gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, ji:a)apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją irb)prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą.5.Įkėlimas į varžas nepradedamas be patvirtinimo, kurį per vieną darbo dieną nuo prašymo gavimo suteikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė ar KSŠ arba jų institucijoms pritarus – už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė. Jei per vieną darbo dieną negaunama atsakymo iš už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės institucijų, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti atlikti įkėlimo į varžas operaciją.6.Žuvys į varžas keliamos kiekvienais metais iki rugpjūčio 22 d., išskyrus atvejus, kai už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingos institucijos kartu su įkėlimo į varžas ataskaita pateikia force majeure aplinkybių įrodymus. Bet kuriuo atveju po rugsėjo 7 d. žuvys į varžas nebekeliamos.47 straipsnisPaprastųjų tunų laimikio dokumentavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės draudžia kelti į varžas paprastuosius tunus, jei neturima dokumentų, kurių pagal Reglamentu (ES) Nr. 640/2010 nustatytą laimikio dokumentavimo programą reikalauja ICCAT. Dokumentai turi būti tikslūs, išsamūs ir patvirtinti už žūklės laivus ar gaudykles atsakingos valstybės narės arba KSŠ.48 straipsnisInspektavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms įkėlimo į varžas operacijoms žuvininkystės ūkiuose tikrinti.49 straipsnisStebėjimas vaizdo kameraUž žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad įkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos jos kontrolės institucijų naudojant vandenyje esančią vaizdo kamerą. Daromas vienas kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas laikantis X priede nustatytų procedūrų.50 straipsnisTyrimų inicijavimas ir atlikimasJei ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamos valstybės narės kontrolės institucijų ir (arba) žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas paprastųjų tunų skaičius skiriasi daugiau kaip 10 %, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žūklės laivą ir (arba) gaudyklę, inicijuoja tyrimą. Tyrimą atliekanti valstybė narė gali naudotis kita turima informacija, įskaitant 51 straipsnyje nurodytų įkėlimo į varžas programų rezultatus.51 straipsnisPriemonės ir programos, skirtos į varžas įkeltinų paprastųjų tunų skaičiui ir svoriui įvertinti1.Valstybės narės užtikrina, kad 100 % įkėlimo į varžas operacijų būtų įtraukta į programą, pagal kurią žuvų skaičius ir svoris nustatomas naudojant stereoskopinių kamerų sistemas arba tokias alternatyvias priemones, kuriomis užtikrinamas lygiavertis tikslumas.2.Ta programa vykdoma laikantis XI priede nustatytų procedūrų. Alternatyvios priemonės gali būti naudojamos tik jei jas metiniame susitikime patvirtino ICCAT.3.Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė šios programos rezultatus pateikia už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba KSŠ ir subjektui, kuris ICCAT vardu vykdo regioninių stebėtojų programą.4.Jei programos rezultatai rodo, kad į varžas įkeliamų paprastųjų tunų kiekiai skiriasi nuo sužvejotų ir (arba) perkeltų kiekių, apie kuriuos pranešta, už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žuvininkystės ūkį, inicijuoja tyrimą. Jei žūklės laivas arba gaudyklė plaukioja su kitos KSŠ vėliava, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą bendradarbiaudama su tos vėliavos KSŠ.5.Už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė duoda nurodymą laikantis XII priede išdėstytų procedūrų į varžas įkeltą žuvų kiekį, kuriuo viršijamas deklaruotas sužvejotas ir perkeltas kiekis, paleisti į jūrą, jei:a)per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų arbab)jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį.Perteklinių žuvų paleidimas į jūrą vykdomas dalyvaujant kontrolės institucijoms.6.Sprendžiant, ar žuvis reikia paleisti į jūrą, naudojami programos rezultatai ir atitinkamai užpildomos įkėlimo į varžas deklaracijos ir atitinkami BCD skirsniai. Kai duodamas nurodymas paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius prašo, kad žuvų paleidimą stebėtų nacionalinė kontrolės institucija ir ICCAT regioninis stebėtojas.7.Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai programos rezultatus. Įkėlimo į varžas force majeure atveju valstybės narės šiuos rezultatus pateikia iki rugsėjo 12 d. Komisija kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d. perduoda tą informaciją įvertinti SCRS.8.Gyvų paprastųjų tunų perkelti iš vienos auginimo varžos į kitą negalima, jei nėra gautas leidimas ir nedalyvauja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kontrolės institucijos. Kiekvienas perkėlimas registruojamas, kad būtų galima sekti individų skaičių. Nacionalinės kontrolės institucijos stebi perkėlimus ir užtikrina, kad kiekvienas perkėlimas žuvininkystės ūkyje būtų registruojamas eBCD sistemoje.9.Jei laivu arba gaudykle sužvejotų paprastųjų tunų kiekiai, apie kuriuos pranešta, ir kontrolinių kamerų įkėlimo į varžas metu užfiksuoti kiekiai skiriasi ne mažiau kaip 10 %, laikoma, kad atitinkamas laivas arba gaudyklė galbūt nesilaikė reikalavimų. Valstybės narės imasi būtinų priemonių tinkamiems tolesniems veiksmams užtikrinti.52 straipsnisĮkėlimo į varžas deklaracija ir įkėlimo į varžas ataskaita1.Žuvininkystės ūkio operatorius per 72 valandas nuo kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos pabaigos savo kompetentingai institucijai pateikia XIV priede nurodytą žuvų įkėlimo į varžas deklaraciją. ▌2.Be 1 dalyje nurodytos įkėlimo į varžas deklaracijos, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo įkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, kurios laivais arba gaudyklėmis sužvejoti paprastieji tunai, ir Komisijai pateikia žuvų įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodomi XI priedo B skirsnyje išdėstyti elementai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.3.Taikant 2 dalį, įkėlimo į varžas operacija nelaikoma baigta tol, kol nėra užbaigtas bet koks pradėtas tyrimas ir bet kokia paleidimo į jūrą operacija, dėl kurios duotas nurodymas.53 straipsnisPerkėlimai žuvininkystės ūkyje ir atsitiktiniai patikrinimai1.Už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės įdiegia atsekamumo sistemą, kuri apima perkėlimo ūkyje vaizdo įrašymą.2.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos remdamosi rizikos analize vykdo atsitiktinius paprastųjų tunų, laikomų ūkio varžose nuo įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo tam tikrais metais iki pirmojo įkėlimo į varžas kitais metais, patikrinimus.3.Taikant 2 dalį kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė nustato mažiausią patikrintinų žuvų procentinę dalį. Ta procentinė dalis nustatoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane. Kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia per metus atliktų atsitiktinių patikrinimų rezultatus. Komisija kitų metų, einančių po atitinkamos kvotos laikotarpio, balandžio mėn. tuos rezultatus persiunčia ICCAT sekretoriatui.54 straipsnisPrieiga prie vaizdo įrašų ir su jais susiję reikalavimai1.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 49 ir 51 straipsniuose nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami nacionaliniams, regioniniams bei ICCAT inspektoriams ir ICCAT bei nacionaliniams stebėtojams jiems to paprašius.2.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašo originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.55 straipsnisMetinė žuvų įkėlimo į varžas ataskaitaValstybės narės, kurioms taikomas įpareigojimas pagal 52 straipsnį teikti įkėlimo į varžas deklaracijas ir ataskaitas, Komisijai kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. pateikia įkėlimo į varžas ataskaitą už praėjusius metus. Kasmet iki rugpjūčio 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui. Ataskaitose pateikiama ši informacija:a)bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius;b)laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas;c)ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims turėtų būti nustatyti kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu;d)į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ši informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį;e)per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai irf)per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę.56 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 SKIRSNISSTEBĖSENA IR PRIEŽIŪRA57 straipsnisLaivų stebėjimo sistema1.Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalies, vėliavos valstybės narės įgyvendina laivų stebėjimo sistemą (LSS), skirtą jų žvejybos laivams, kurių bendras ilgis ne mažesnis kaip 12 m, laikydamosi XV priedo.2.Į 26 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą laivų sąrašą arba į 26 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą laivų sąrašą įrašyti laivai, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 15 m, LSS duomenis ICCAT pradeda perduoti likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki jų leidimo galiojimo laikotarpio pradžios ir nenustoja perduoti dar bent 5 dienas po leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos, nebent Komisijai iš anksto būtų atsiųstas prašymas išbraukti laivą iš ICCAT laivų registro.3.Kontrolės tikslais kapitonas arba jo atstovas užtikrina, kad žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, LSS duomenų perdavimas nenutrūktų ir laivams esant uoste, nebent esama pranešimo apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistemos.4.Valstybės narės užtikrina, kad jų žvejybos stebėjimo centrai naudodami duomenų teikimo formatą https tikruoju laiku Komisijai ir jos paskirtai įstaigai persiųstų su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimus. Komisija tuos pranešimus elektroninėmis priemonėmis siunčia ICCAT sekretoriatui.5.Valstybės narės užtikrina, kad:a)su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas;b)techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose;c)Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų;d)Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalies reikalavimus.6.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visi jų inspektavimo laivams pateikti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik vykdant inspektavimo jūroje operacijas.9 SKIRSNISInspektavimas ir vykdymo užtikrinimas58 straipsnisICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistema1.Tarptautinio jungtinio inspektavimo veikla vykdoma laikantis ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemos (toliau – ICCAT sistema), skirtos tarptautinei kontrolei nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse vykdyti, kaip nustatyta šio reglamento IX priede.2.Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skiria inspektorius ir pagal ICCAT sistemą atlieka inspektavimą jūroje.3.Jei bet kuriuo metu konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 žvejybos laivų, plaukiojančių su tos pačios valstybės narės vėliava, atitinkama valstybė narė, remdamasi rizikos vertinimu, skiria inspektavimo laivą, kuris konvencijos rajone atlieka inspektavimą ir kontrolę jūroje visu laikotarpiu, kurį tie laivai ten yra. Laikoma, kad tas įpareigojimas įvykdytas, jei valstybės narės inspektavimo laivą į konvencijos rajoną išsiunčia bendrai arba jei į jį išsiunčiamas Sąjungos inspektavimo laivas.4.Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti įgyvendinant ICCAT sistemą.5.Taikant 3 dalį Komisija arba jos paskirta įstaiga Sąjungos vardu koordinuoja priežiūros ir inspektavimo veiklą. Komisija, derindama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali rengti jungtines inspektavimo programas, kurios padėtų Sąjungai vykdyti įsipareigojimus pagal ICCAT sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybą, priima reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti tas programas, visų pirma atsižvelgdamos į reikiamus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei tų išteklių naudojimo geografinius rajonus.6.Kasmet ne vėliau kaip balandžio 1 d. valstybės narės Komisijai praneša inspektorių, kuriuos jos tais metais ketina skirti ICCAT sistemai įgyvendinti, vardus ir pavardes ir tuo tikslu numatytų skirti inspektavimo laivų pavadinimus. Remdamasi ta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia planą, pagal kurį Sąjunga kasmet dalyvauja įgyvendinant ICCAT sistemą; Komisija tą planą siunčia ICCAT sekretoriatui ir valstybėms narėms.59 straipsnisInspektavimas pažeidimų atvejuLaivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis su jos vėliava plaukiojančio laivo inspektavimas jos uostuose vyktų jai kontroliuojant arba, jei žvejybos laivas yra ne jos uoste, kad jį vykdytų jos paskirtas inspektorius, jei žvejybos laivas:a)nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų arbab)nesilaikė šio reglamento nuostatų arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje.60 straipsnisKryžminiai patikrinimai1.Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį tikrina informaciją, nurodomą inspektavimo bei stebėtojų ataskaitose, LSS pranešimuose ir atitinkamais atvejais eBCD, taip pat savo laivų žvejybos žurnaluose, perkėlimo bei perkrovimo dokumentuose ir laimikio dokumentuose, taip pat tikrina, ar šie dokumentai teikiami laiku.2.Kiekviena valstybė narė atlieka visų iškrautų, perkrautų arba įkeltų į varžas kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivų žurnaluose, perkrovimo, iškrovimo arba įkėlimo į varžas deklaracijose ir visuose kituose susijusiuose dokumentuose, kaip antai sąskaitose faktūrose ir (arba) pardavimo pažymose, kryžminius patikrinimus.10 SKIRSNISVykdymo užtikrinimas61 straipsnisVykdymo užtikrinimasNedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89–91 straipsnių taikymui, visų pirma valstybių narių pareigai žvejybos laivo atžvilgiu imtis atitinkamų vykdymo užtikrinimo priemonių, už paprastųjų tunų žuvininkystės ūkį (-ius) atsakinga valstybė narė tokių priemonių žuvininkystės ūkio atžvilgiu imasi, jei remiantis jos teise nustatyta, kad tas ūkis nesilaiko šio reglamento 46–56 straipsnių nuostatų. Priklausomai nuo pažeidimo sunkumo ir atsižvelgiant į atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas tokios priemonės gali būti, visų pirma, leidimo galiojimo sustabdymas arba panaikinimas ir (arba) baudos skyrimas. Valstybės narės apie bet kokį leidimo galiojimo sustabdymą ar panaikinimą praneša Komisijai, kuri apie tai informuoja ICCAT sekretoriatą, kad būtų atitinkamai pakeistas paprastųjų tunų auginimo ūkių registras.6 SKYRIUSPrekyba62 straipsnisPrekybos priemonės1.Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1224/2009 ir (EB) Nr. 1005/2008 bei Reglamento (ES) Nr. 1379/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1). taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, reeksportuoti ir perkrauti draudžiama, jei kartu su jais nėra pateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti dokumentai, nustatyti šiame reglamente ▌ir Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos ICCAT taisyklės dėl paprastųjų tunų laimikio dokumentavimo programos.2.Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, reeksportuoti bei perkrauti draudžiama, jeigu:a)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota arba laimikio limitas ▌, arbab)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos.3.Nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1224/2009, (EB) Nr. 1005/2008 ir (ES) Nr. 1379/2013 taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, užaugintais tukinimo arba auginimo ūkiuose, neatitinkančiuose 1 dalyje nurodytų reglamentų, juos importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti draudžiama.7 SKYRIUSBaigiamosios nuostatos63 straipsnisVertinimasValstybės narės Komisijai paprašius nedelsdamos pateikia jai išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, Komisija iki ICCAT nustatytos datos ICCAT sekretoriatui pateikia išsamią ICCAT rekomendacijos 19-04 įgyvendinimo ataskaitą.64 straipsnisFinansavimasTaikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/20142014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1)., šis reglamentas laikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje nurodytu daugiamečiu planu.65 straipsnisKonfidencialumasDuomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsnius taikomų konfidencialumo taisyklių.66 straipsnisPakeitimų darymo tvarka1.Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti prie ICCAT priimtų priemonių, kurios Sąjungai ir jos valstybėms narėms yra privalomos, dėl:▌a)nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;b)24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 7 dalyje, 52 straipsnio 2 dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų;c)17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių;d)19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio;e)13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 9 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų;f)11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos;g)nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje;h)41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių;i)priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą;j)laivų skaičiaus, nurodyto 58 straipsnio 3 dalyje;k)I–XV priedų.2.Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai privalo būti susiję tik su atitinkamų ICCAT rekomendacijų, kurios yra privalomos Sąjungai, pakeitimų ir (arba) papildymų įgyvendinimu ▌.67 straipsnisĮgaliojimų delegavimas1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.2.66 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 66 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.6.Pagal 66 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.68 straipsnisKomiteto procedūra1.Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.69 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1936/2001 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 1936/2001 iš dalies keičiamas taip:a)3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami;b)I priede išbraukiami žodžiai Paprastasis tunas: Thunnus thynnus, II priede išbraukiami žodžiai Thunnus thynnus Paprastasis tunas.70 straipsnisReglamento (ES) 2017/2107 pakeitimaiReglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnis išbraukiamas.71 straipsnisReglamento (ES) 2019/833 pakeitimaiReglamento (ES) 2019/833 53 straipsnis išbraukiamas.72 straipsnisPanaikinimas1.Reglamentas (ES) 2016/1627 panaikinamas.2.Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal XVI priede pateiktą atitikties lentelę.73 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta ...Europos Parlamento varduPirmininkasTarybos varduPirmininkas

Image 2C5062021LT14110120210427LT0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Tarybos sprendimą (ES) 2021/764.)C5062021LT14210120210427LT0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (nauja redakcija)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/819.)C5062021LT14310120210427LT0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, siekiant skatinti Europos talentus ir pajėgumus inovacijų srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1312/2013/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2021/820.)C5062021LT14410120210427LT0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/836.)C5062021LT16010120210428LT0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonęOL C ..., ..., p. ...,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento pozicija.,kadangi:(1)bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22)., yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų užtikrintos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos;(2)Tarybos sprendimu 98/392/EB1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1). Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, kuriuose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama platesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse;(3)Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugosTarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (OL L 162, 1986 6 18, p. 34). (toliau – konvencija) šalis;(4)2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą (nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04), tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių;(5)Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuria iš dalies pakeista Rekomendacija 14-04, nustatanti paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris Sąjungos teisėje buvo įgyvendintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/16272016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).;(6)per 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;(7)šiuo reglamentu taip pat turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07ICCAT rekomendacija dėl paprastųjų tunų auginimo., 18-10ICCAT rekomendacija dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų., 96-14ICCAT rekomendacija dėl reikalavimų laikymosi vykdant paprastųjų tunų ir Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybą., 13-13ICCAT rekomendacija dėl ICCAT registro, į kurį traukiami laivai, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, sukūrimo. ir 16-15ICCAT rekomendacija dėl perkrovimo. (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys);(8)Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS paskelbta 2018 m. ataskaitaNuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto ataskaita, Madridas, 2018 m. spalio 1–5 d., paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumą dėl žvejybos (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinančio dydžio. B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia;(9)valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų ▌skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos, o ypač tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo;(10)reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams, laikydamosi savo pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį;(11)siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/20092009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1). nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/20112011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1). nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/20082008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1). nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra tokie elementai kaip nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų ar tam tikros laivų stebėjimo sistemos taisyklės, apimančios įvairias ICCAT rekomendacijoje 19-04 nustatytas priemones. Todėl minėtų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;(12)Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui mažiausias dydis;(13)remiantis ICCAT rekomendacija 19-04, sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą; tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įsipareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/982014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16, 2015 1 23, p. 23). 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl į šį reglamentą tokių įpareigojimų išmesti ar paleisti žuvis į jūrą įtraukti nebūtina ir juo nebus daromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms;(14)2018 m. metiniame susitikime konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Šiuo tikslu 2018 m. metiniame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus;(15)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/20102010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (OL L 194, 2010 7 24, p. 1). numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09–11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. Rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 yra nebeaktualus ir Komisija pasiūlė naują reglamentą, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą Nr. (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą;(16)atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT išteklių valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: ▌ informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių; nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūrosOL L 123, 2016 5 12, p. 1. nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(17)ICCAT susitikimuose Sąjungai atstovaujanti Komisija kasmet tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais; visi šie elementai įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT rekomendacijas, būtų iš dalies keičiami ar papildomi I–XV priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(18)ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos (su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų) dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos (pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės) nuolat tobulėja ir valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu įtvirtinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/20112011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).;(19)šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą;(20)šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/21072017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1). ir (ES) 2019/8332019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1627 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2115/2005 ir (EB) Nr. 1386/2007 (OL L 141, 2019 5 28, p. 1). nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/11542019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1154 dėl daugiamečio Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių atkūrimo plano, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107 (OL L 188, 2019 7 12, p. 1).. Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/20012001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1). nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833.(21)ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Sąjunga vienodai ir veiksmingai įgyvendina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) priimtą daugiametį rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) išteklių valdymo planą.2 straipsnisTaikymo sritisŠis reglamentas taikomas:a)Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone irperkrauna arba laiko – taip pat už konvencijos rajono ribų – konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus;b)Sąjungos žuvininkystės ūkiams;c)trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone;d)trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose.3 straipsnisTikslasŠio reglamento tikslas – įgyvendinti ICCAT priimtą daugiametį paprastųjų tunų išteklių valdymo planą, kuriuo siekiama išlaikyti tokį paprastųjų tunų biomasės dydį, kuris viršytų dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį.4 straipsnisRyšys su kitais Sąjungos teisės aktaisJei šiame reglamente nenurodyta kitaip, jo nuostatos yra taikomos nedarant poveikio kitiems žvejybos sektoriaus Sąjungos teisės aktams, visų pirma:1)Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiam Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis;2)Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiam Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/24032017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81). dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo;4)Reglamentui (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone;5)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/12412019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105). dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones.5 straipsnisTerminų apibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:1)ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija;2)konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos;3)žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;4)gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį ▌;5)SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;6)mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla ▌;7)sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos;8)vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti;9)perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žvejybos produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas;10)pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą;11)gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo;12)gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;13)įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas;14)žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai;15)žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais sužvejoti paprastieji tunai. Žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą;16)auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę;17)skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse;18)stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį; ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį;19)mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:a)bendrasis ilgis <12 m;b)laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;c)žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas;d)įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys arbae)laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai;20)jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams;21)vykdyti žvejybos veiklą – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai žvejoti paprastuosius tunus konkrečiu žvejybos sezonu;22)BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas;23)eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas;24)konvencijos rajonas – konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas;25)perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; Perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą;26)kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių;27)kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais;28)KSŠ – konvencijos susitariančioji šalis ir konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas;29)didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai;30)perkėlimas –a)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;b)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;c)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;d)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje;e)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas;31)veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu;32)žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota;33)žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;34)atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis arba gaudyklė.II SKYRIUSVALDYMO PRIEMONĖS6 straipsnisSu žvejybos valdymo priemonėmis susijusios sąlygos1.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos pastangos atitiktų jai skirtas paprastųjų tunų žvejybos rytų Atlante ir Viduržemio jūroje galimybes. Valstybių narių priimtos priemonės apima individualių kvotų nustatymą ilgesniems nei 24 metrų žūklės laivams, įtrauktiems į 26 straipsnyje nurodytą laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą.2.Valstybė narė reikalauja, kad žūklės laivai nedelsdami plauktų į jos paskirtą uostą, kai tik laivui skirta individuali kvota laikoma išnaudota, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje.3.Frachtavimo operacijos vykdant paprastųjų tunų žvejybą neleidžiamos.7 straipsnisNepaskerstų gyvų paprastųjų tunų palikimas žuvininkystės ūkyje kitiems metams▌1.▌ Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų iš praėjusių metų laimikio palikimas ūkyje kitiems metams gali būti leidžiamas, tik jei įdiegiama sugriežtinta kontrolės sistema, apie kurią valstybė narė praneša Komisijai. Ta sistema yra neatsiejama 13 straipsnyje nurodyto valstybės narės inspektavimo plano dalis ir į ją įtraukiamos bent ▌53 ir 61 straipsniuose nurodytos priemonės.2.Prieš prasidedant žvejybos sezonui už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad būtų atliktas išsamus jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose esančių gyvų paprastųjų tunų, paliktų kitiems metams po masinio skerdimo, vertinimas. Tuo tikslu visi per masinį skerdimą žuvininkystės ūkyje nepaskersti gyvi paprastieji tunai, paliekami kitiems metams po sužvejojimo metų, yra perkeliami į kitas varžas naudojant stereoskopines kameras ar alternatyvias tokio pačio lygio tikslumą užtikrinančias priemones, kaip nurodyta 51 straipsnyje. Viso proceso metu užtikrinamas išsamiai dokumentuojamas atsekamumas. Paprastųjų tunų palikimas kitiems metams po metų, kuriais masinis skerdimas nebuvo vykdomas, kontroliuojamas kasmet, taikant tą pačią rizikos vertinimu grindžiamo atitinkamų ėminių ėmimo procedūrą.3.Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, pagal kurias nustatoma sugriežtinta gyvų paprastųjų tunų palikimo kitiems metams kontrolės sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 straipsnisNeišnaudotų kvotų perkėlimasNeišnaudotų kvotų perkėlimas kitiems metams neleidžiamas.9 straipsnisKvotų perleidimas1.Sąjunga ir kitos KSŠ kvotas perleisti vienos kitoms gali tik gavusios išankstinį atitinkamų valstybių narių ir (arba) KSŠ leidimą. Komisija likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki kvotų perleidimo apie tai praneša ICCAT sekretoriatui.2.Leidžiama perleisti kvotas žvejybos įrankio grupėse, taip pat perleisti kiekvienos valstybės narės priegaudos kvotas ir individualias žvejybos kvotas su sąlyga, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) iš anksto apie tokį perleidimą informuoja Komisiją, kad ši galėtų dar iki perleidimo informuoti ICCAT sekretoriatą.10 straipsnisIšskaitymas iš kvotų peržvejojimo atvejuKai valstybės narės peržvejoja joms skirtas kvotas ir ši padėtis negali būti ištaisyta pasikeičiant kvotomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsniai.11 straipsnisMetiniai žvejybos planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos planą. Planas apima bent šią informaciją žūklės laivų ir gaudyklių atveju:a)kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas;b)atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus;c)individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones;d)laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją;e)informaciją apie paskirtuosius uostus;f)priegaudos taisykles irg)ilgesnių nei 24 m žūklės laivų, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių.2.Valstybės narės, turinčios mažos apimties priekrantės žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, stengiasi skirti konkrečias sektorines kvotas tiems laivams ir jas įtraukia į savo žvejybos planus. Į savo stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planus jos taip pat įtraukia papildomas priemones, kuriomis siekia atidžiai stebėti, kaip tas laivynas naudoja kvotas. Kad visiškai išnaudotų savo žvejybos galimybes, valstybės narės, naudodamos 1 dalyje nurodytus parametrus, gali varijuoti laivų, kuriems leidžia žvejoti, skaičių.3.Portugalija ir Ispanija gali skirti sektorines kvotas kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams, veiklą vykdantiems Azorų, Madeiros ir Kanarų salynų Sąjungos vandenyse. Sektorinę kvotą jos įtraukia į savo metinius žvejybos planus, o papildomas tos kvotos naudojimo stebėsenos priemones aiškiai nustato savo metiniuose stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planuose.4.Jei valstybės narės paskiria sektorines kvotas pagal 2 ar 3 dalį, galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo nustatytas reikalavimas dėl minimalaus 5 tonų kvotos dydžio netaikomas.5.Atitinkama valstybė narė apie kiekvieną metinio žvejybos plano pakeitimą praneša Komisijai likus ne mažiau kaip trims darbo dienoms iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios. Komisija apie pakeitimą praneša ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip vienai darbo dienai iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios.12 straipsnisŽvejybos galimybių paskirstymasPagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat ▌ teisingai paskirsto nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą ir skatina Sąjungos žvejybos laivus naudoti selektyvius žvejybos įrankius arba mažesnį poveikį aplinkai darančius žvejybos būdus.13 straipsnisMetiniai žvejybos pajėgumų valdymo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tame plane valstybės narės koreguoja žūklės laivų ir gaudyklių skaičių taip, kad būtų užtikrinta, kad žvejybos pajėgumai atitiktų žūklės laivams ir gaudyklėms skirtas atitinkamo kvotos laikotarpio žvejybos galimybes. Valstybės narės žvejybos pajėgumus koreguoja naudodamos galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo apibrėžtus parametrus. Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pajėgumai koreguojami juos varijuojant ne daugiau kaip 20 %, palyginti su 2018 m. baziniais žvejybos pajėgumais.14 straipsnisMetiniai inspektavimo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį inspektavimo planą, kuriuo siekia užtikrinti šio reglamento laikymąsi. Valstybės narės savo atitinkamus planus teikia Komisijai. Tie planai rengiami remiantis:a)inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje;b)nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį.15 straipsnisMetiniai auginimo valdymo planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį auginimo valdymo planą.2.Metiniu auginimo valdymo planu valstybė narė užtikrina, kad bendri perkėlimo pajėgumai ir bendri auginimo pajėgumai atitiktų auginti galimų paprastųjų tunų apskaičiuotąjį kiekį.3.Valstybės narės apriboja savo tunų auginimo pajėgumus iki bendrų auginimo pajėgumų, kurie užregistruoti ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre arba dėl kurių 2018 m. išduotas leidimas ir apie kuriuos pranešta ICCAT.4.Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybių narių žuvininkystės ūkius, kiekis negali būti didesnis už perkeltų tunų kiekius, kuriuos tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai užregistravo ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre 2005 m., 2006 m., 2007 m. arba 2008 m.5.Jei valstybė narė turi padidinti didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į vieną ar kelis jos tunų auginimo ūkius, kiekį, tas padidinimas turi atitikti tai valstybei narei paskirtas žvejybos galimybes, įskaitant bet kokį gyvų paprastųjų tunų importą iš kitos valstybės narės arba susitariančiosios šalies.6.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad mokslininkai, kuriems SCRS yra pavedęs atlikti bandymus, per kuriuos nustatomas augimo greitis tukinimo laikotarpiu, galėtų patekti į ūkius ir gauti pagalbą, kad galėtų atlikti savo užduotis.7.Atitinkamais atvejais valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia Komisijai peržiūrėtus auginimo valdymo planus.16 straipsnisMetinių planų perdavimas1.Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė Komisijai perduoda šiuos planus:a)metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį;b)metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį;c)metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ird)metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį.2.Komisija surenka 1 dalyje nurodytus planus ir panaudoja juos rengdama Sąjungos metinį planą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. Komisija Sąjungos planą perduoda svarstyti ir tvirtinti ICCAT.3.Jei valstybė narė iki nurodyto termino nepateikia Komisijai kurio nors 1 dalyje nurodyto plano per toje dalyje nustatytą terminą, Komisija gali nuspręsti Sąjungos planą ICCAT sekretoriatui pateikti be atitinkamos valstybės narės planų. Atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija stengiasi atsižvelgti į vieną iš 1 dalyje nurodytų planų, pateiktų pasibaigus toje dalyje nustatytam terminui, tačiau iki 2 dalyje nurodyto termino. Jei valstybės narės pateiktas planas neatitinka šio reglamento nuostatų, susijusių su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais, ir jame yra rimtų trūkumų, dėl kurių ICCAT komisija gali nepatvirtinti Sąjungos metinio plano, Komisija gali nuspręsti Sąjungos metinį planą perduoti ICCAT sekretoriatui be atitinkamos valstybės narės planų. Komisija kuo greičiau informuoja atitinkamą valstybę narę ir stengiasi įtraukti visus tos valstybės narės pateiktus peržiūrėtus planus į Sąjungos planą arba į Sąjungos plano pakeitimus, jei jie atitinka šio reglamento nuostatas, susijusias su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais.III SKYRIUSTECHNINĖS PRIEMONĖS17 straipsnisŽvejybos sezonai1.Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti nuo gegužės 26 d. iki liepos 1 d.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kipras ir Graikija gali, pateikdamos savo metinius žvejybos planus, kaip nurodyta 11 straipsnyje, prašyti, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista žvejoti paprastuosius tunus rytų Viduržemio jūroje (FAO 37.3.1 ir 37.3.2 žvejybos rajone) nuo gegužės 15 d. iki liepos 1 d.3.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kroatija gali 11 straipsnyje nurodytuose savo metiniuose žvejybos planuose prašyti, kad su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista paprastuosius tunus auginimo tikslais žvejoti Adrijos jūroje (FAO 37.2.1 žvejybos rajone) iki liepos 15 d.4.Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė Komisijai pateikia įrodymų, kad dėl oro sąlygų kai kurie iš jos gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojančių laivų kuriais nors metais negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali nuspręsti, kad atskirų gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie pateko į tokią padėtį, 1 dalyje nurodytas žvejybos sezonas būtų pratęstas tiek žvejybos dienų, kiek jų buvo prarasta, bet ne daugiau kaip 10 dienų. Atvejai, kai atitinkami laivai arba jungtinės žvejybos operacijos atveju – visi joje dalyvaujantys laivai nevykdo veiklos, turi būti tinkamai pagrindžiami pateikiant oro sąlygų pranešimus ir laivų stebėjimo sistemos (LSS) fiksuojamas koordinates.5.Dideliems žvejybos pelaginėmis ūdomis laivams žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama laikotarpiu nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.6.Valstybės narės savo metiniuose žvejybos planuose nustato savo laivynų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir didelius pelaginėmis ūdomis žvejojančius laivus, žvejybos sezonus.18 straipsnisĮpareigojimas iškrauti laimikįŠio skyriaus nuostatos taikomos nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, įskaitant visas taikytinas nuo jo nukrypti leidžiančias nuostatas, taikymui.19 straipsnisMažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis1.Draudžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti paprastuosius tunus, įskaitant sužvejotus kaip priegauda arba vykdant mėgėjų žvejybą, kurių svoris mažesnis nei 30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažesnis nei 115 cm.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau nurodytam paprastųjų tunų laimikiui taikomas 8 kg arba 75 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis paprastųjų tunų dydis:a)paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų;b)paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, irc)paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų.3.2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma laikantis I priede nustatytų specialiųjų sąlygų.4.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, žvejojantiems pagal I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas. Atitinkami laivai įrašomi į 26 straipsnyje nurodytą žūklės laivų sąrašą.5.Šiame straipsnyje nustatytų mažiausių orientacinių dydžių nesiekiančios į jūrą išmestos negyvos žuvys įskaičiuojamos į valstybės narės kvotą.20 straipsnisAtsitiktinis mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikis1.Nukrypstant nuo 19 straipsnio 1 dalies, visiems žūklės laivams ir gaudyklėms, kuriais vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, leidžiama sužvejoti ne didesnį kaip 5 %, skaičiuojant individais, atsitiktinį paprastųjų tunų, kurių svoris 8–30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo 75–115 cm, laimikį.2.1 dalyje nurodyta 5 % dalis apskaičiuojama remiantis bendruoju paprastųjų tunų laimikiu, bet kuriuo metu po kiekvienos žvejybos operacijos laikomu laive arba gaudyklėje.3.Atsitiktinis laimikis išskaitomas iš valstybės narės, atsakingos už žūklės laivą arba gaudyklę, kvotos.4.Atsitiktiniam mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių paprastųjų tunų laimikiui taikomi 31, 33, 34 ir 35 straipsniai.21 straipsnisPriegauda1.Kiekviena valstybė narė numato, kokia jos paprastųjų tunų kvotos dalis bus sužvejojama kaip priegauda, ir apie tai informuoja Komisiją teikdama savo žvejybos planą.2.Leidžiamos priegaudos dydis, neviršijantis 20 % bendro kiekvieno žvejybos reiso pabaigoje laive laikomo laimikio, ir apskaičiavimo, kokią bendro laive laikomo laimikio dalį ta priegauda sudaro, metodika turi būti aiškiai nustatyta 11 straipsnyje nurodytame metiniame žvejybos plane. Priegaudos procentinis dydis gali būti apskaičiuojamas pagal svorį arba pagal žuvų skaičių. Apskaičiavimas pagal žuvų skaičių taikomas tik ICCAT valdomų tunų ir tunams giminingų rūšių atveju. Mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui leidžiamos priegaudos dydis gali būti apskaičiuojamas kasmet.3.Visa laive laikomų arba į jūrą išmestų negyvų paprastųjų tunų priegauda išskaitoma iš vėliavos valstybės narės kvotos, užregistruojama ir apie ją pranešama Komisijai pagal 31 ir 32 straipsnius.4.Jei valstybės narės paprastųjų tunų kvotos neturi, atitinkama priegauda išskaitoma iš Sąjungos specialios paprastųjų tunų priegaudos kvotos, nustatytos pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.5.Jei valstybei narei paskirta visa kvota išnaudota, su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir ta valstybė narė imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Jei Sąjungos speciali paprastųjų tunų priegaudos kvota, nustatyta pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį, išnaudota, su valstybių narių, neturinčių paprastųjų tunų kvotos, vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir tos valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Tokiais atvejais negyvų paprastųjų tunų perdirbimas ir verslinis naudojimas draudžiami, ir visas laimikis turi būti užregistruotas. Valstybės narės kasmet Komisijai teikia informaciją apie tokios negyvų paprastųjų tunų priegaudos dydžius, o ši tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.6.Visi laivuose, kurie nevykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklos, palikti paprastieji tunai aiškiai atskiriami nuo kitų rūšių žuvų, kad kontrolės institucijos galėtų patikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. Tą priegaudą galima parduoti, jei kartu pateikiamas eBCD.22 straipsnisOro priemonių naudojimasDraudžiama paprastųjų tunų ieškoti naudojantis bet kokiomis oro priemonėmis, įskaitant orlaivius, sraigtasparnius ar bet kurios rūšies bepiločius orlaivius.IV SKYRIUSMĖGĖJŲ ŽVEJYBA23 straipsnisSpeciali mėgėjų žvejybos kvota1.Kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja skirdama specialią tokios žvejybos kvotą. Nustatant šią kvotą atsižvelgiama į galimą negyvų paprastųjų tunų kiekį, taip pat žvejybos, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos, atveju. Valstybės narės teikdamos savo žvejybos planus informuoja Komisiją apie paskirtą mėgėjų žvejybos kvotą.2.Apie sužvejotą negyvų paprastųjų tunų kiekį pranešama ir jis įskaičiuojamas į valstybės narės kvotą.24 straipsnisMėgėjų žvejybai taikomos specialiosios sąlygos1.Kiekviena mėgėjų žvejybai paskirtą paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja laivams išduodama mėgėjų žvejybos leidimus. ICCAT paprašius, valstybės narės pateikia Komisijai mėgėjų žvejybos laivų, kuriems suteiktas žvejybos leidimas žvejoti paprastuosius tunus, sąrašą. Sąraše, kurį Komisija elektroniniu būdu pateikia ICCAT, turi būti ši informacija apie kiekvieną laivą:a)laivo pavadinimas;b)registro numeris;c)numeris ICCAT registre (jei yra);d)ankstesnis pavadinimas (jei yra) ire)savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas.2.Vykdant mėgėjų žvejybą draudžiama vienam laivui per dieną sužvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti daugiau kaip vieną paprastąjį tuną.3.Vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotus paprastuosius tunus parduoti draudžiama.4.Kiekviena valstybė narė registruoja paprastųjų tunų laimikio, sužvejoto vykdant mėgėjų žvejybą, duomenis, įskaitant kiekvieno paprastojo tuno svorį ir, kai įmanoma, ilgį, ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. praėjusių metų duomenis pateikia Komisijai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.5.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų kuo geriau užtikrinti, kad vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami į jūrą. Visi iškraunami paprastieji tunai turi būti neapdoroti, be žiaunų ir (arba) išdarinėti.25 straipsnisSugavimas, įsago įsegimas ir paleidimas į jūrą1.Nukrypstant nuo 23 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, leidžiančios šiaurės rytų Atlante vykdyti žvejybą, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos ir kurią vykdo tik sportinės žvejybos laivai, gali nedideliam skaičiui tik sportinės žvejybos laivų leisti be specialios kvotos žvejoti paprastuosius tunus tam, kad juos sugautų, įsegtų jiems įsagą ir paleistų į jūrą. Tokie laivai veiklą vykdo pagal mokslinių tyrimų įstaigos mokslinį projektą, kuris įtrauktas į mokslinių tyrimų programą. Projekto rezultatai pateikiami atitinkamoms vėliavos valstybės narės institucijoms.2.Laivai, vykdantys mokslinius tyrimus pagal ICCAT paprastųjų tunų išteklių mokslinių tyrimų programą, nelaikomi vykdančiais 1 dalyje nurodytą sugavimo, įsagų segimo ir paleidimo į jūrą veiklą.3.Sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo veiklą leidžiančios valstybės narės:a)kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą;b)vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento nuostatų;c)užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ird)kasmet likus ne mažiau kaip 50 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos ataskaitą. Tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo.4.Apie visus per sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo į jūrą procesą nugaišusius paprastuosius tunus yra pranešama ir jie išskaičiuojami iš vėliavos valstybės narės kvotos.V SKYRIUSKONTROLĖS PRIEMONĖS1 SKIRSNISLAIVŲ IR GAUDYKLIŲ SĄRAŠAI IR REGISTRAI26 straipsnisLaivų sąrašai ir registrai1.Valstybės narės kasmet likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios Komisijai elektroninėmis priemonėmis naujausios redakcijos ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairėsehttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html nurodytu formatu pateikia šiuos laivų sąrašus:a)visų žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą irb)visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą.Komisija šią informaciją likus ne mažiau kaip 15 dienų iki žvejybos veiklos pradžios perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į laivų, kuriems leidžiama žvejoti, ICCAT registrą ir atitinkamais atvejais į laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, ICCAT registrą.2.Per kalendorinius metus žvejybos laivas gali būti įtrauktas į abu 1 dalyje nurodytus sąrašus su sąlyga, kad jis neįtraukiamas į abu sąrašus vienu metu.3.1 dalies a ir b punktuose nurodyta informacija apie laivus apima laivo pavadinimą ir Sąjungos laivyno registro numerį (CFR), kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2182017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9). I priede.4.Atgaline data pateikiamos informacijos Komisija nepriima.5.Paskesni 1 ir 3 dalyse nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik jei žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl su veikla susijusių teisėtų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir pateikia:a)išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas irb)išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją.6.Komisija prireikus per metus keičia 1 dalyje nurodytą informaciją apie laivus ir atnaujintą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui pagal Reglamento (ES) 2017/2403 7 straipsnio 6 dalį.27 straipsnisLaivų žvejybos leidimai1.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, įtrauktiems į vieną iš 26 straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodytų sąrašų. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie išduodami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.2.Nedarant poveikio 21 straipsnio 6 dalies taikymui, laikoma, kad į 26 straipsnio 1 dalyje nurodytus ICCAT registrus neįtrauktiems Sąjungos žvejybos laivams rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti paprastųjų tunų neleidžiama.3.Kai laikoma, jog laivui skirta individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina laivui išduotą paprastųjų tunų žvejybos leidimą ir gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos paskirtą uostą.28 straipsnisGaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašai ir registrai1.Kiekviena valstybė narė elektroninėmis priemonėmis Komisijai kaip savo žvejybos planų dalį pateikia gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, sąrašą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tos gaudyklės galėtų būti įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą.2.Valstybės narės žvejybos leidimus išduoda tik dėl tų gaudyklių, kurios įtrauktos į 1 dalyje nurodytą sąrašą. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie parengiami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.3.Laikoma, kad Sąjungos gaudyklėmis, kurios nėra įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama. Tomis gaudyklėmis sužvejotus paprastuosius tunus laikyti laive, perkelti, įkelti į varžas arba iškrauti draudžiama.4.Kai laikoma, jog gaudyklės individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina tai gaudyklei skirtą paprastųjų tunų žvejybos leidimą.29 straipsnisInformacija apie žvejybos veiklą1.Kasmet ne vėliau kaip liepos 15 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai išsamią informaciją apie per praėjusius metus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje sužvejotą paprastųjų tunų laimikį. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT. Ta informacija apima:a)kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį;b)kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį;c)kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo;d)bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ire)bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą).2.Valstybės narės apie su jų vėliava plaukiojančius laivus, kurie neturėjo leidimo vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, bet sužvejojo paprastųjų tunų kaip priegaudą, pateikia Komisijai tokią informaciją:a)laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba valstybinį registracijos numerį, jei laivas neregistruotas ICCAT, irb)bendrą paprastųjų tunų laimikį.3.Valstybės narės Komisijai praneša visą informaciją apie laivus, kuriems netaikomos 1 ir 2 dalys, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus. Komisija kaip įmanoma greičiau perduoda šią informaciją ICCAT sekretoriatui.30 straipsnisJungtinės žvejybos operacijos1.Vykdyti bet kokią jungtinę paprastųjų tunų žvejybos operaciją leidžiama tik jei dalyvaujantiems laivams suteiktas atitinkamos (-ų) vėliavos valstybės (-ių) narės (-ių) leidimas. Kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gautų leidimą, jame turi būti paprastųjų tunų žvejybos įranga, jam turi būti suteikta individuali kvota ir jis turi vykdyti 32 straipsnyje nustatytus pranešimo įpareigojimus.2.Jungtinėms žvejybos operacijoms skirta kvota yra lygi dalyvaujantiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams skirtų kvotų sumai.3.Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai nedalyvauja jungtinėse žvejybos operacijose su kitų KSŠ gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais.4.Prašymo leisti dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje forma pateikta IV priede. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad iš jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančio (-ių) savo gaubiamaisiais tinklais žvejojančio (-ių) laivo (-ų) gautų informaciją apie:a)laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą;b)dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę;c)individualias laivų kvotas;d)laimikio paskirstymo laivams raktą ire)paskirties žuvininkystės ūkius.5.Kiekviena valstybė narė 4 dalyje nurodytą informaciją Komisijai perduoda likus ne mažiau kaip 10 dienų iki jungtinės žvejybos operacijos pradžios, naudodama IV priede pateiktą formą. Likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki žvejybos operacijos pradžios Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių kitų žvejybos laivų vėliavos valstybei.6.Force majeure atvejais 5 dalyje nustatyti terminai netaikomi teikiant informaciją apie paskirties žuvininkystės ūkius. Tokiais atvejais valstybės narės atnaujintą minėtą informaciją kartu su įvykių, dėl kurių susidarė force majeure, aprašymu Komisijai pateikia kiek galėdamos greičiau. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2 SKIRSNISLAIMIKIO REGISTRAVIMAS31 straipsnisRegistravimo reikalavimai1.Sąjungos žūklės laivų kapitonai laivo operacijas registruoja žvejybos žurnale, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14, 15, 23 ir 24 straipsnių ir šio reglamento II priedo A skirsnio.2.Sąjungos vilkikų, pagalbinių laivų ir perdirbimo laivų kapitonai registruoja laivo veiklą pagal II priedo B, C ir D skirsniuose išdėstytus reikalavimus.32 straipsnisKapitonų ir gaudyklių operatorių siunčiamos laimikio ataskaitos1.Žvejybos veiklą vykdančių Sąjungos žūklės laivų kapitonai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo vėliavos valstybėms narėms elektroninėmis priemonėmis siunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tų ataskaitų siųsti neprivaloma, kai laivas yra uoste, išskyrus atvejus, kai jis dalyvauja jungtinėje žvejybos operacijoje. Ataskaitose teikiami duomenys imami iš žvejybos žurnalų ir apima datą, laiką, vietą (ilgumą ir platumą) ir konvencijos rajone sužvejotų paprastųjų tunų svorį ir skaičių, įskaitant į jūrą paleistas žuvis ir į jūrą išmestas negyvas žuvis. Ataskaitas kapitonai siunčia naudodami III priede nustatytą formą arba formą, kurią naudoti reikalauja valstybė narė.2.Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų kapitonai 1 dalyje nurodytas kasdienes ataskaitas rengia apie kiekvieną žvejybos operaciją, įskaitant operacijas, per kurias žuvų sužvejota nebuvo. Ataskaitas už praėjusią dieną laivo kapitonas arba jo įgaliotasis atstovas savo vėliavos valstybei narei nusiunčia iki 9:00 val. (GMT).3.Gaudyklių, kuriomis vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, operatoriai arba jų įgaliotieji atstovai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo valstybėms narėms per 48 valandas elektroninėmis priemonėmis nusiunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose nurodomas gaudyklės numeris ICCAT registre, laimikio sužvejojimo data ir laikas, sužvejotų paprastųjų tunų svoris ir skaičius, įskaitant nulinį laimikį ir į jūrą paleistų žuvų bei į jūrą išmestų negyvų žuvų kiekius. Tą informaciją jie siunčia naudodami III priede nustatytą formą.4.Žūklės laivų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kapitonai 1 dalyje nurodytas ataskaitas už praėjusią savaitę, kuri baigiasi sekmadienį, savo vėliavos valstybei narei atsiunčia ne vėliau kaip antradienį 12:00 val. (GMT).3 SKIRSNISIŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS33 straipsnisPaskirtieji uostai1.Kiekviena valstybė narė, kuriai skirta paprastųjų tunų kvota, paskiria uostus, kuriuose leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas. Informacija apie paskirtuosius uostus įtraukiama į 11 straipsnyje nurodytus metinius žvejybos planus. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie visus informacijos apie paskirtuosius uostus pasikeitimus. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2.Kad uostas būtų priskirtas prie paskirtųjų uostų, uosto valstybė narė turi užtikrinti, kad būtų įvykdytos šios sąlygos:a)nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas;b)nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos irc)nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje.3.Vietose, kurios nėra KSŠ ar valstybių narių paskirti uostai, draudžiama iš žūklės laivų, taip pat perdirbimo ir pagalbinių laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį rytų Atlante ar Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. Iš gaudyklės arba varžos išimti paskersti negyvi paprastieji tunai išimties tvarka gali būti pagalbiniu laivu transportuoti į perdirbimo laivą su sąlyga, kad transportavimą prižiūri kontrolės institucija.34 straipsnisIšankstinis pranešimas apie iškrovimą1.Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis ne mažesnis kaip 12 metrų, įtrauktų į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą, kapitonams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnis. Išankstinis pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį siunčiamas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais arba iškrovimo infrastruktūra pageidaujama pasinaudoti, kompetentingai institucijai.2.Prieš įplaukdami į uostą, į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą įtrauktų Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis yra mažesnis kaip 12 metrų, taip pat perdirbimo laivų ir pagalbinių laivų kapitonai arba jų atstovai likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar iškrovimo infrastruktūra jie pageidauja pasinaudoti, kompetentingai institucijai bent šią informaciją:a)numatomą atvykimo laiką;b)įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį;c)informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas;d)žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą.3.Kai pagal taikomus Sąjungos teisės aktus valstybėms narėms leidžiama taikyti trumpesnį pranešimo pateikimo terminą nei keturios valandos iki numatyto atvykimo laiko, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti pranešama iki atvykimo į uostą laikantis taikomo termino. Jeigu žvejybos vietos yra arčiau nei keturios valandos kelio nuo uosto, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti koreguojama bet kuriuo metu prieš atvykstant į uostą.4.Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus einamųjų metų išankstinius pranešimus.5.Visas Sąjungoje vykdomas iškrovimo operacijas tikrina atitinkamos uosto valstybės narės kontrolės institucijos, o tam tikra procentinė dalis patikrinama remiantis rizikos vertinimo sistema, apimančia kvotas, laivyno dydį ir žvejybos pastangas. Išsami informacija apie tokią kiekvienos valstybės narės priimtą kontrolės sistemą išdėstoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane.6.Sąjungos žūklės laivo kapitonai, nepriklausomai nuo laivo ilgio, per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos valstybės narės arba KSŠ, kurioje vykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms ir savo vėliavos valstybei narei pateikia iškrovimo deklaraciją. Žūklės laivo kapitonas yra atsakingas už deklaracijos išsamumą bei teisingumą ir juos patvirtina. Iškrovimo deklaracijoje turi būti nurodomi bent iškrautų paprastųjų tunų kiekiai ir rajonas, kuriame jie sužvejoti. Visas iškrautas laimikis pasveriamas. Uosto valstybė narė iškrovimo duomenis per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos išsiunčia vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijoms.35 straipsnisPerkrovimas1.Sąjungos žvejybos laivams, kuriuose yra paprastųjų tunų, ar Sąjungos vandenyse esantiems trečiųjų valstybių laivams bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama atlikti perkrovimą jūroje.2.Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2017/2107 52 straipsnio 2 ir 3 dalių ir 54 bei 57 straipsnių taikymui, žvejybos laivai paprastųjų tunų laimikį perkrauna tik paskirtuosiuose uostuose, kaip nurodyta šio reglamento 33 straipsnyje.3.Žvejybos laivo, į kurį perkraunama, kapitonas arba jo atstovas likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko atitinkamoms uosto valstybės institucijoms pateikia V priede pateiktame perkrovimo deklaracijos šablone išvardytą informaciją. Bet kokiam perkrovimui reikalingas žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba vėliavos KSŠ išankstinis leidimas. Be to, laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas perkrovimo metu informuoja savo vėliavos valstybę narę arba KSŠ apie V priede reikalaujamas datas.4.Atplaukusį žvejybos laivą, į kurį perkraunama, iš karto inspektuoja uosto valstybė narė ir patikrina jame esančius kiekius ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus.5.Sąjungos žvejybos laivo kapitonas per 15 dienų nuo perkrovimo pabaigos užpildo ir savo vėliavos valstybei narei persiunčia ICCAT perkrovimo deklaraciją. Žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją pagal V priedą. Perkrovimo deklaracijoje nurodomas eBCD numeris, kad būtų lengviau atlikti kryžminę joje pateiktų duomenų patikrą.6.Uosto valstybė per 5 dienas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijai išsiunčia perkrovimo duomenis.7.Visas perkrovimo operacijas tikrina paskirtojo uosto valstybės narės kompetentingos institucijos.4 SKIRSNISPAREIGA TEIKTI ATASKAITAS36 straipsnisSavaitinės kiekių ataskaitosKiekviena valstybė narė siunčia Komisijai savaitines laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose pateikiami pagal 32 straipsnį reikalaujami duomenys apie gaudykles, gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir kitus žūklės laivus. ▌Informacija išdėstoma pagal žvejybos įrankių tipą ▌. Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.37 straipsnisInformacija apie kvotos išnaudojimą1.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 34 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog yra išnaudota 80 % žvejybos įrankio grupei skirtos kvotos.2.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog žvejybos įrankio grupei arba jungtinei žvejybos operacijai ar gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui skirta kvota yra išnaudota. Ta informacija pateikiama kartu su oficialiais dokumentais, įrodančiais, kad valstybė narė laivynui, žvejybos įrankio grupei, jungtinės žvejybos operacijos dalyviams arba individualią kvotą turintiems laivams uždraudė žvejoti arba liepė grįžti į uostą, taip pat aiškiai nurodė draudimo žvejoti datą ir laiką.3.Komisija informuoja ICCAT sekretoriatą apie datas, kuriomis Sąjungai skirta paprastųjų tunų kvota tapo išnaudota.5 SKIRSNISSTEBĖTOJŲ PROGRAMOS38 straipsnisNacionalinė stebėtojų programa1.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų, kuriems išduotas oficialus tapatybės dokumentas, vykdomas laivų ir gaudyklių, kuriais žvejojami paprastieji tunai, stebėjimas aprėptų bent:a)20 % jos žvejybos pelaginiais tralais veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 m);b)20 % jos žvejybos ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);c)20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);d)100 % vilkikų;e)100 % skerdimo gaudyklėse operacijų.Valstybės narės, turinčios mažiau nei penkis pirmos pastraipos a, b ir c punktuose išvardytų kategorijų žūklės laivus, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų veikla aprėptų ne mažiau kaip 20 % laiko, kurį laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklą.2.Nacionalinio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą;b)registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:a)laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą);b)rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą;c)žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove;d)laimikio sužvejojimo datą;c)tikrinti laivo žurnalo įrašus;d)nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių.3.Be 2 dalyje nurodytų užduočių, nacionaliniai stebėtojai remdamiesi SCRS gairėmis vykdo mokslinį darbą, be kita ko, renka būtinus duomenis.4Duomenys ir informacija, surinkti pagal kiekvienos valstybės narės stebėtojų programą, pateikiami Komisijai, o ši juos persiunčia atitinkamai SCRS arba ICCAT sekretoriatui.5.Taikant 1–3 dalis kiekviena valstybė narė užtikrina:a)laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas;b)kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;c)kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti;d)kad konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos.39 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų programa1.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninių stebėtojų programa būtų veiksmingai įgyvendinama, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir VIII priede.2.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas būtų:a)visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus;b)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų;c)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas;d)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;e)kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose;f)kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose irg)paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą.3.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra ICCAT regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama.4.Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam žuvininkystės ūkiui visam įkėlimo į varžas operacijų laikui būtų skirtas vienas ICCAT regioninis stebėtojas. Force majeure atvejais, kai force majeure aplinkybes patvirtina žuvininkystės ūkio valstybė narė, vienas ICCAT regioninis stebėtojas gali būti skirtas daugiau nei vienam žuvininkystės ūkiui, siekiant išvengti ūkio operacijų pertrūkio, jei užtikrinama, kad stebėtojo užduotys būtų tinkamai įvykdytos. Tačiau tokiu atveju už ūkius atsakinga valstybė narė nedelsdama paprašo atsiųsti papildomą regioninį stebėtoją.5.ICCAT regioninio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį;b)pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jo paties stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta;c)vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą.6.Regioniniams stebėtojams vykdant pareigas kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių, gaudyklių ir laivų operatoriai jokiu būdu jiems netrukdo, jų nebaugina, nesikiša į jų darbą ir nedaro jiems įtakos.6 SKIRSNISPERKĖLIMO OPERACIJOS40 straipsnisPerkėlimo leidimas1.Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas ar jo atstovas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, iš kurio (-ios) perkeliama, operatorius vėliavos valstybei narei arba už žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingai valstybei narei siunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:a)žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre;b)numatytą perkėlimo laiką;c)įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį;d)vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius;e)vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, jei yra, irf)paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą.2.1 dalies taikymo tikslais valstybė narė kiekvienai transportavimo varžai priskiria unikalų numerį. Jei vienos žvejybos operacijos laimikiui perkelti prireikia kelių transportavimo varžų, pakanka parengti vieną perkėlimo deklaraciją, tačiau joje turi būti nurodyti visų naudotų transportavimo varžų numeriai ir aiškiai nurodyta, kiek paprastųjų tunų transportuojama kiekvienoje varžoje.3.Varžų numeriai priskiriami pagal unikalią numeravimo sistemą, juos sudaro bent triraidis kodas, atitinkantis ūkio valstybės narės kodą, ir po jo einantys trys skaitmenys. Unikalus varžos numeris yra nuolatinis ir negali būti perskirtas kitai varžai.4.1 dalyje nurodyta valstybė narė kiekvienai perkėlimo operacijai suteikia leidimo numerį, kurį praneša atitinkamai žvejybos laivo kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Leidimo numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, reiškiančios leidimą (AUT) arba atsisakymą jį išduoti (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai.5.1 dalyje nurodyta valstybė narė perkėlimo leidimą išduoda arba atsisako jį išduoti per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo. Perkėlimo operacija nepradedama be išduoto išankstinio leidimo.6.Perkėlimo leidimas nereiškia, kad leidžiama atlikti įkėlimo į varžas operaciją.41 straipsnisAtsisakymas išduoti perkėlimo leidimą ir paprastųjų tunų paleidimas į jūrą1.Už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį arba gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako išduoti leidimą perkelti žuvis, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji nustato, kad:a)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas;c)žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus arbad)vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso.2.Jei perkėlimo leidimas neduodamas, 1 dalyje nurodyta valstybė narė atitinkamai žūklės laivo ar vilkiko kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui nedelsdama duoda nurodymą paleisti žuvis į jūrą, kuriuo jie informuojami, kad perkėlimo leidimas neduotas ir jie turi žuvis paleisti į jūrą pagal XII priedą.3.Jei transportuojant žuvis į žuvininkystės ūkį sugenda vilkiko LSS, jis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip per 72 valandas pakeičiamas kitu tinkamai veikiančią LSS turinčiu vilkiku arba jame įtaisoma ar naudojama nauja veikianti LSS. 72 valandų terminas gali būti išimties tvarka pratęstas dėl force majeure arba su veikla susijusių teisėtų priežasčių. Apie gedimą nedelsiant pranešama Komisijai, o ši informuoja ICCAT sekretoriatą. Kapitonas arba jo atstovas nuo gedimo nustatymo iki padėties ištaisymo kas keturias valandas vėliavos valstybės narės kontrolės institucijoms tinkamomis ryšio priemonėmis praneša naujausias žvejybos laivo geografines koordinates.42 straipsnisPerkėlimo deklaracija1.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją.2.Už žvejybos laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę, iš kurių perkeliama, atsakingos valstybės narės institucijos perkėlimo deklaracijų formas numeruoja. Deklaracijos formos numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, po kurio seka keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys eilės skaitmenys, po kurių nurodomos trys raidės – ITD (VN-20**/xxx/ITD).3.Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas. Žūklės laive arba gaudyklėje ir vilkikuose saugoma deklaracijos kopija.4.Perkėlimo operacijas atliekančių laivų kapitonai teikia ataskaitas apie laivo veiklą pagal II priedą.5.Informacija apie negyvas žuvis registruojama laikantis XIII priede nustatytų procedūrų.43 straipsnisStebėjimas vaizdo kamera1.Žūklės laivo arba vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius užtikrina, kad perkėlimas būtų stebimas vandenyje esančia vaizdo kamera, kad būtų galima patikrinti perkeliamų žuvų skaičių. Vaizdo įrašymas atliekamas laikantis X priede nustatytų būtinųjų standartų ir procedūrų.2.Jeigu SCRS prašo Komisijos pateikti vaizdo įrašų kopijas, valstybės narės tas kopijas pateikia Komisijai, o ši jas persiunčia SCRS ▌.44 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų atliekamas tikrinimas ir tyrimų vykdymas1.Žūklės laive esantys ar gaudyklę stebintys ICCAT regioniniai stebėtojai, kaip nurodyta 39 straipsnyje ir VIII priede:a)registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;b)stebi ir įvertina perkeliamą laimikį irc)tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus.2.Tais atvejais, kai regioninio stebėtojo, atitinkamų kontrolės institucijų arba žūklės laivo ar vilkiko kapitono arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas žuvų skaičius skiriasi daugiau nei 10 %, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Tyrimas užbaigiamas iki įkėlimo į žuvininkystės ūkio varžas arba bet kuriuo atveju per 96 valandas nuo tada, kai buvo inicijuotas, išskyrus force majeure atvejus. Kol nėra tyrimo rezultatų, žuvų įkelti į varžas neleidžiama ir atitinkamas BCD skirsnis nepatvirtinamas.3.Tačiau, kai vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas ar aiškus, kad būtų galima įvertinti perkeltus kiekius, laivo kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius gali prašyti atsakingos valstybės narės institucijų leidimo atlikti naują perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikti regioniniam stebėtojui. Jei tas savanoriškas kontrolinis perkėlimas neduoda patenkinamų rezultatų, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Jei po tyrimo patvirtinama, kad vaizdo įrašas yra nepakankamos kokybės, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius, atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos nurodo vykdyti dar vieną kontrolinę perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikia ICCAT regioniniam stebėtojui. Nauji perkėlimai atliekami kaip kontroliniai perkėlimai, kol gaunamas pakankamos kokybės vaizdo įrašas, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius.4.Nedarant poveikio inspektorių atliekamiems patikrinimams, ICCAT regioniniai stebėtojai perkėlimo deklaraciją pasirašo tik jei jų stebėjimo rezultatai atitinka ICCAT priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones, o perkėlimo deklaracijoje pateikta informacija neprieštarauja jų stebėjimo rezultatams ir apima reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 1, 2 ir 3 dalis. ICCAT stebėtojai taip pat tikrina, ar ICCAT perkėlimo deklaracija perduota atitinkamai vilkiko kapitonui arba žuvininkystės ūkio operatoriui ar gaudyklės atstovui. Jei ICCAT stebėtojas nepritaria perkėlimo deklaracijos įrašams, jis joje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ių) nesilaikyta.5.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją. Valstybės narės perkėlimo deklaraciją persiunčia Komisijai ▌.45 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos operacinės šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.7 SKIRSNISĮKĖLIMO Į VARŽAS OPERACIJOS46 straipsnisĮkėlimo į varžas leidimas ir galimas atsisakymas jį išduoti1.Prieš pradedant įkėlimo į kiekvieną transportavimo varžą operaciją, transportavimo varžas inkaruoti arčiau kaip 0,5 jūrmylės atstumu nuo žuvininkystės ūkio įrenginių draudžiama. Šiuo tikslu 15 straipsnyje nurodytuose auginimo valdymo planuose turi būti nurodytos daugiakampį plotą, kuriame yra žuvininkystės ūkis, apibrėžiančios geografinės koordinatės.2.Prieš bet kokią įkėlimo į varžas operaciją už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė prašo už žūklės laivą arba gaudyklę, kuria sužvejoti į varžas perkelti numatyti paprastieji tunai, atsakingos valstybės narės ar KSŠ įkėlimo į varžas patvirtinimo.3.Už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, jei nustato, kad:a)žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturi pakankamos paprastųjų tunų kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arbac)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus.4.Jei už žūklės laivą ar gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, ji:a)apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją irb)prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą.5.Įkėlimas į varžas nepradedamas be patvirtinimo, kurį per vieną darbo dieną nuo prašymo gavimo suteikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė ar KSŠ arba jų institucijoms pritarus – už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė. Jei per vieną darbo dieną negaunama atsakymo iš už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės institucijų, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti atlikti įkėlimo į varžas operaciją.6.Žuvys į varžas keliamos kiekvienais metais iki rugpjūčio 22 d., išskyrus atvejus, kai už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingos institucijos kartu su įkėlimo į varžas ataskaita pateikia force majeure aplinkybių įrodymus. Bet kuriuo atveju po rugsėjo 7 d. žuvys į varžas nebekeliamos.47 straipsnisPaprastųjų tunų laimikio dokumentavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės draudžia kelti į varžas paprastuosius tunus, jei neturima dokumentų, kurių pagal Reglamentu (ES) Nr. 640/2010 nustatytą laimikio dokumentavimo programą reikalauja ICCAT. Dokumentai turi būti tikslūs, išsamūs ir patvirtinti už žūklės laivus ar gaudykles atsakingos valstybės narės arba KSŠ.48 straipsnisInspektavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms įkėlimo į varžas operacijoms žuvininkystės ūkiuose tikrinti.49 straipsnisStebėjimas vaizdo kameraUž žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad įkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos jos kontrolės institucijų naudojant vandenyje esančią vaizdo kamerą. Daromas vienas kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas laikantis X priede nustatytų procedūrų.50 straipsnisTyrimų inicijavimas ir atlikimasJei ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamos valstybės narės kontrolės institucijų ir (arba) žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas paprastųjų tunų skaičius skiriasi daugiau kaip 10 %, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žūklės laivą ir (arba) gaudyklę, inicijuoja tyrimą. Tyrimą atliekanti valstybė narė gali naudotis kita turima informacija, įskaitant 51 straipsnyje nurodytų įkėlimo į varžas programų rezultatus.51 straipsnisPriemonės ir programos, skirtos į varžas įkeltinų paprastųjų tunų skaičiui ir svoriui įvertinti1.Valstybės narės užtikrina, kad 100 % įkėlimo į varžas operacijų būtų įtraukta į programą, pagal kurią žuvų skaičius ir svoris nustatomas naudojant stereoskopinių kamerų sistemas arba tokias alternatyvias priemones, kuriomis užtikrinamas lygiavertis tikslumas.2.Ta programa vykdoma laikantis XI priede nustatytų procedūrų. Alternatyvios priemonės gali būti naudojamos tik jei jas metiniame susitikime patvirtino ICCAT.3.Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė šios programos rezultatus pateikia už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba KSŠ ir subjektui, kuris ICCAT vardu vykdo regioninių stebėtojų programą.4.Jei programos rezultatai rodo, kad į varžas įkeliamų paprastųjų tunų kiekiai skiriasi nuo sužvejotų ir (arba) perkeltų kiekių, apie kuriuos pranešta, už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žuvininkystės ūkį, inicijuoja tyrimą. Jei žūklės laivas arba gaudyklė plaukioja su kitos KSŠ vėliava, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą bendradarbiaudama su tos vėliavos KSŠ.5.Už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė duoda nurodymą laikantis XII priede išdėstytų procedūrų į varžas įkeltą žuvų kiekį, kuriuo viršijamas deklaruotas sužvejotas ir perkeltas kiekis, paleisti į jūrą, jei:a)per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų arbab)jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį.Perteklinių žuvų paleidimas į jūrą vykdomas dalyvaujant kontrolės institucijoms.6.Sprendžiant, ar žuvis reikia paleisti į jūrą, naudojami programos rezultatai ir atitinkamai užpildomos įkėlimo į varžas deklaracijos ir atitinkami BCD skirsniai. Kai duodamas nurodymas paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius prašo, kad žuvų paleidimą stebėtų nacionalinė kontrolės institucija ir ICCAT regioninis stebėtojas.7.Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai programos rezultatus. Įkėlimo į varžas force majeure atveju valstybės narės šiuos rezultatus pateikia iki rugsėjo 12 d. Komisija kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d. perduoda tą informaciją įvertinti SCRS.8.Gyvų paprastųjų tunų perkelti iš vienos auginimo varžos į kitą negalima, jei nėra gautas leidimas ir nedalyvauja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kontrolės institucijos. Kiekvienas perkėlimas registruojamas, kad būtų galima sekti individų skaičių. Nacionalinės kontrolės institucijos stebi perkėlimus ir užtikrina, kad kiekvienas perkėlimas žuvininkystės ūkyje būtų registruojamas eBCD sistemoje.9.Jei laivu arba gaudykle sužvejotų paprastųjų tunų kiekiai, apie kuriuos pranešta, ir kontrolinių kamerų įkėlimo į varžas metu užfiksuoti kiekiai skiriasi ne mažiau kaip 10 %, laikoma, kad atitinkamas laivas arba gaudyklė galbūt nesilaikė reikalavimų. Valstybės narės imasi būtinų priemonių tinkamiems tolesniems veiksmams užtikrinti.52 straipsnisĮkėlimo į varžas deklaracija ir įkėlimo į varžas ataskaita1.Žuvininkystės ūkio operatorius per 72 valandas nuo kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos pabaigos savo kompetentingai institucijai pateikia XIV priede nurodytą žuvų įkėlimo į varžas deklaraciją. ▌2.Be 1 dalyje nurodytos įkėlimo į varžas deklaracijos, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo įkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, kurios laivais arba gaudyklėmis sužvejoti paprastieji tunai, ir Komisijai pateikia žuvų įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodomi XI priedo B skirsnyje išdėstyti elementai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.3.Taikant 2 dalį, įkėlimo į varžas operacija nelaikoma baigta tol, kol nėra užbaigtas bet koks pradėtas tyrimas ir bet kokia paleidimo į jūrą operacija, dėl kurios duotas nurodymas.53 straipsnisPerkėlimai žuvininkystės ūkyje ir atsitiktiniai patikrinimai1.Už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės įdiegia atsekamumo sistemą, kuri apima perkėlimo ūkyje vaizdo įrašymą.2.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos remdamosi rizikos analize vykdo atsitiktinius paprastųjų tunų, laikomų ūkio varžose nuo įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo tam tikrais metais iki pirmojo įkėlimo į varžas kitais metais, patikrinimus.3.Taikant 2 dalį kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė nustato mažiausią patikrintinų žuvų procentinę dalį. Ta procentinė dalis nustatoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane. Kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia per metus atliktų atsitiktinių patikrinimų rezultatus. Komisija kitų metų, einančių po atitinkamos kvotos laikotarpio, balandžio mėn. tuos rezultatus persiunčia ICCAT sekretoriatui.54 straipsnisPrieiga prie vaizdo įrašų ir su jais susiję reikalavimai1.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 49 ir 51 straipsniuose nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami nacionaliniams, regioniniams bei ICCAT inspektoriams ir ICCAT bei nacionaliniams stebėtojams jiems to paprašius.2.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašo originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.55 straipsnisMetinė žuvų įkėlimo į varžas ataskaitaValstybės narės, kurioms taikomas įpareigojimas pagal 52 straipsnį teikti įkėlimo į varžas deklaracijas ir ataskaitas, Komisijai kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. pateikia įkėlimo į varžas ataskaitą už praėjusius metus. Kasmet iki rugpjūčio 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui. Ataskaitose pateikiama ši informacija:a)bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius;b)laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas;c)ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims turėtų būti nustatyti kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu;d)į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ši informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį;e)per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai irf)per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę.56 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 SKIRSNISSTEBĖSENA IR PRIEŽIŪRA57 straipsnisLaivų stebėjimo sistema1.Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalies, vėliavos valstybės narės įgyvendina laivų stebėjimo sistemą (LSS), skirtą jų žvejybos laivams, kurių bendras ilgis ne mažesnis kaip 12 m, laikydamosi XV priedo.2.Į 26 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą laivų sąrašą arba į 26 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą laivų sąrašą įrašyti laivai, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 15 m, LSS duomenis ICCAT pradeda perduoti likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki jų leidimo galiojimo laikotarpio pradžios ir nenustoja perduoti dar bent 5 dienas po leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos, nebent Komisijai iš anksto būtų atsiųstas prašymas išbraukti laivą iš ICCAT laivų registro.3.Kontrolės tikslais kapitonas arba jo atstovas užtikrina, kad žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, LSS duomenų perdavimas nenutrūktų ir laivams esant uoste, nebent esama pranešimo apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistemos.4.Valstybės narės užtikrina, kad jų žvejybos stebėjimo centrai naudodami duomenų teikimo formatą https tikruoju laiku Komisijai ir jos paskirtai įstaigai persiųstų su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimus. Komisija tuos pranešimus elektroninėmis priemonėmis siunčia ICCAT sekretoriatui.5.Valstybės narės užtikrina, kad:a)su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas;b)techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose;c)Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų;d)Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalies reikalavimus.6.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visi jų inspektavimo laivams pateikti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik vykdant inspektavimo jūroje operacijas.9 SKIRSNISInspektavimas ir vykdymo užtikrinimas58 straipsnisICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistema1.Tarptautinio jungtinio inspektavimo veikla vykdoma laikantis ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemos (toliau – ICCAT sistema), skirtos tarptautinei kontrolei nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse vykdyti, kaip nustatyta šio reglamento IX priede.2.Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skiria inspektorius ir pagal ICCAT sistemą atlieka inspektavimą jūroje.3.Jei bet kuriuo metu konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 žvejybos laivų, plaukiojančių su tos pačios valstybės narės vėliava, atitinkama valstybė narė, remdamasi rizikos vertinimu, skiria inspektavimo laivą, kuris konvencijos rajone atlieka inspektavimą ir kontrolę jūroje visu laikotarpiu, kurį tie laivai ten yra. Laikoma, kad tas įpareigojimas įvykdytas, jei valstybės narės inspektavimo laivą į konvencijos rajoną išsiunčia bendrai arba jei į jį išsiunčiamas Sąjungos inspektavimo laivas.4.Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti įgyvendinant ICCAT sistemą.5.Taikant 3 dalį Komisija arba jos paskirta įstaiga Sąjungos vardu koordinuoja priežiūros ir inspektavimo veiklą. Komisija, derindama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali rengti jungtines inspektavimo programas, kurios padėtų Sąjungai vykdyti įsipareigojimus pagal ICCAT sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybą, priima reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti tas programas, visų pirma atsižvelgdamos į reikiamus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei tų išteklių naudojimo geografinius rajonus.6.Kasmet ne vėliau kaip balandžio 1 d. valstybės narės Komisijai praneša inspektorių, kuriuos jos tais metais ketina skirti ICCAT sistemai įgyvendinti, vardus ir pavardes ir tuo tikslu numatytų skirti inspektavimo laivų pavadinimus. Remdamasi ta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia planą, pagal kurį Sąjunga kasmet dalyvauja įgyvendinant ICCAT sistemą; Komisija tą planą siunčia ICCAT sekretoriatui ir valstybėms narėms.59 straipsnisInspektavimas pažeidimų atvejuLaivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis su jos vėliava plaukiojančio laivo inspektavimas jos uostuose vyktų jai kontroliuojant arba, jei žvejybos laivas yra ne jos uoste, kad jį vykdytų jos paskirtas inspektorius, jei žvejybos laivas:a)nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų arbab)nesilaikė šio reglamento nuostatų arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje.60 straipsnisKryžminiai patikrinimai1.Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį tikrina informaciją, nurodomą inspektavimo bei stebėtojų ataskaitose, LSS pranešimuose ir atitinkamais atvejais eBCD, taip pat savo laivų žvejybos žurnaluose, perkėlimo bei perkrovimo dokumentuose ir laimikio dokumentuose, taip pat tikrina, ar šie dokumentai teikiami laiku.2.Kiekviena valstybė narė atlieka visų iškrautų, perkrautų arba įkeltų į varžas kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivų žurnaluose, perkrovimo, iškrovimo arba įkėlimo į varžas deklaracijose ir visuose kituose susijusiuose dokumentuose, kaip antai sąskaitose faktūrose ir (arba) pardavimo pažymose, kryžminius patikrinimus.10 SKIRSNISVykdymo užtikrinimas61 straipsnisVykdymo užtikrinimasNedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89–91 straipsnių taikymui, visų pirma valstybių narių pareigai žvejybos laivo atžvilgiu imtis atitinkamų vykdymo užtikrinimo priemonių, už paprastųjų tunų žuvininkystės ūkį (-ius) atsakinga valstybė narė tokių priemonių žuvininkystės ūkio atžvilgiu imasi, jei remiantis jos teise nustatyta, kad tas ūkis nesilaiko šio reglamento 46–56 straipsnių nuostatų. Priklausomai nuo pažeidimo sunkumo ir atsižvelgiant į atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas tokios priemonės gali būti, visų pirma, leidimo galiojimo sustabdymas arba panaikinimas ir (arba) baudos skyrimas. Valstybės narės apie bet kokį leidimo galiojimo sustabdymą ar panaikinimą praneša Komisijai, kuri apie tai informuoja ICCAT sekretoriatą, kad būtų atitinkamai pakeistas paprastųjų tunų auginimo ūkių registras.6 SKYRIUSPrekyba62 straipsnisPrekybos priemonės1.Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1224/2009 ir (EB) Nr. 1005/2008 bei Reglamento (ES) Nr. 1379/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1). taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, reeksportuoti ir perkrauti draudžiama, jei kartu su jais nėra pateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti dokumentai, nustatyti šiame reglamente ▌ir Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos ICCAT taisyklės dėl paprastųjų tunų laimikio dokumentavimo programos.2.Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, reeksportuoti bei perkrauti draudžiama, jeigu:a)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota arba laimikio limitas ▌, arbab)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos.3.Nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1224/2009, (EB) Nr. 1005/2008 ir (ES) Nr. 1379/2013 taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, užaugintais tukinimo arba auginimo ūkiuose, neatitinkančiuose 1 dalyje nurodytų reglamentų, juos importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti draudžiama.7 SKYRIUSBaigiamosios nuostatos63 straipsnisVertinimasValstybės narės Komisijai paprašius nedelsdamos pateikia jai išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, Komisija iki ICCAT nustatytos datos ICCAT sekretoriatui pateikia išsamią ICCAT rekomendacijos 19-04 įgyvendinimo ataskaitą.64 straipsnisFinansavimasTaikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/20142014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1)., šis reglamentas laikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje nurodytu daugiamečiu planu.65 straipsnisKonfidencialumasDuomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsnius taikomų konfidencialumo taisyklių.66 straipsnisPakeitimų darymo tvarka1.Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti prie ICCAT priimtų priemonių, kurios Sąjungai ir jos valstybėms narėms yra privalomos, dėl:▌a)nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;b)24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 7 dalyje, 52 straipsnio 2 dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų;c)17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių;d)19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio;e)13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 9 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų;f)11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos;g)nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje;h)41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių;i)priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą;j)laivų skaičiaus, nurodyto 58 straipsnio 3 dalyje;k)I–XV priedų.2.Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai privalo būti susiję tik su atitinkamų ICCAT rekomendacijų, kurios yra privalomos Sąjungai, pakeitimų ir (arba) papildymų įgyvendinimu ▌.67 straipsnisĮgaliojimų delegavimas1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.2.66 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 66 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.6.Pagal 66 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.68 straipsnisKomiteto procedūra1.Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.69 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1936/2001 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 1936/2001 iš dalies keičiamas taip:a)3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami;b)I priede išbraukiami žodžiai Paprastasis tunas: Thunnus thynnus, II priede išbraukiami žodžiai Thunnus thynnus Paprastasis tunas.70 straipsnisReglamento (ES) 2017/2107 pakeitimaiReglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnis išbraukiamas.71 straipsnisReglamento (ES) 2019/833 pakeitimaiReglamento (ES) 2019/833 53 straipsnis išbraukiamas.72 straipsnisPanaikinimas1.Reglamentas (ES) 2016/1627 panaikinamas.2.Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal XVI priede pateiktą atitikties lentelę.73 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta ...Europos Parlamento varduPirmininkasTarybos varduPirmininkas

VI PRIEDAS

ICCAT perkėlimo deklaracija

Image 3C5062021LT14110120210427LT0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Tarybos sprendimą (ES) 2021/764.)C5062021LT14210120210427LT0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (nauja redakcija)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/819.)C5062021LT14310120210427LT0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, siekiant skatinti Europos talentus ir pajėgumus inovacijų srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1312/2013/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2021/820.)C5062021LT14410120210427LT0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/836.)C5062021LT16010120210428LT0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonęOL C ..., ..., p. ...,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento pozicija.,kadangi:(1)bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22)., yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų užtikrintos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos;(2)Tarybos sprendimu 98/392/EB1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1). Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, kuriuose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama platesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse;(3)Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugosTarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (OL L 162, 1986 6 18, p. 34). (toliau – konvencija) šalis;(4)2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą (nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04), tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių;(5)Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuria iš dalies pakeista Rekomendacija 14-04, nustatanti paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris Sąjungos teisėje buvo įgyvendintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/16272016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).;(6)per 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;(7)šiuo reglamentu taip pat turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07ICCAT rekomendacija dėl paprastųjų tunų auginimo., 18-10ICCAT rekomendacija dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų., 96-14ICCAT rekomendacija dėl reikalavimų laikymosi vykdant paprastųjų tunų ir Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybą., 13-13ICCAT rekomendacija dėl ICCAT registro, į kurį traukiami laivai, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, sukūrimo. ir 16-15ICCAT rekomendacija dėl perkrovimo. (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys);(8)Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS paskelbta 2018 m. ataskaitaNuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto ataskaita, Madridas, 2018 m. spalio 1–5 d., paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumą dėl žvejybos (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinančio dydžio. B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia;(9)valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų ▌skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos, o ypač tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo;(10)reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams, laikydamosi savo pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį;(11)siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/20092009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1). nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/20112011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1). nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/20082008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1). nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra tokie elementai kaip nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų ar tam tikros laivų stebėjimo sistemos taisyklės, apimančios įvairias ICCAT rekomendacijoje 19-04 nustatytas priemones. Todėl minėtų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;(12)Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui mažiausias dydis;(13)remiantis ICCAT rekomendacija 19-04, sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą; tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įsipareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/982014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16, 2015 1 23, p. 23). 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl į šį reglamentą tokių įpareigojimų išmesti ar paleisti žuvis į jūrą įtraukti nebūtina ir juo nebus daromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms;(14)2018 m. metiniame susitikime konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Šiuo tikslu 2018 m. metiniame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus;(15)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/20102010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (OL L 194, 2010 7 24, p. 1). numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09–11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. Rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 yra nebeaktualus ir Komisija pasiūlė naują reglamentą, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą Nr. (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą;(16)atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT išteklių valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: ▌ informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių; nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūrosOL L 123, 2016 5 12, p. 1. nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(17)ICCAT susitikimuose Sąjungai atstovaujanti Komisija kasmet tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais; visi šie elementai įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT rekomendacijas, būtų iš dalies keičiami ar papildomi I–XV priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(18)ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos (su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų) dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos (pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės) nuolat tobulėja ir valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu įtvirtinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/20112011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).;(19)šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą;(20)šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/21072017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1). ir (ES) 2019/8332019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1627 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2115/2005 ir (EB) Nr. 1386/2007 (OL L 141, 2019 5 28, p. 1). nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/11542019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1154 dėl daugiamečio Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių atkūrimo plano, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107 (OL L 188, 2019 7 12, p. 1).. Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/20012001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1). nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833.(21)ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Sąjunga vienodai ir veiksmingai įgyvendina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) priimtą daugiametį rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) išteklių valdymo planą.2 straipsnisTaikymo sritisŠis reglamentas taikomas:a)Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone irperkrauna arba laiko – taip pat už konvencijos rajono ribų – konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus;b)Sąjungos žuvininkystės ūkiams;c)trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone;d)trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose.3 straipsnisTikslasŠio reglamento tikslas – įgyvendinti ICCAT priimtą daugiametį paprastųjų tunų išteklių valdymo planą, kuriuo siekiama išlaikyti tokį paprastųjų tunų biomasės dydį, kuris viršytų dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį.4 straipsnisRyšys su kitais Sąjungos teisės aktaisJei šiame reglamente nenurodyta kitaip, jo nuostatos yra taikomos nedarant poveikio kitiems žvejybos sektoriaus Sąjungos teisės aktams, visų pirma:1)Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiam Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis;2)Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiam Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/24032017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81). dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo;4)Reglamentui (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone;5)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/12412019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105). dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones.5 straipsnisTerminų apibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:1)ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija;2)konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos;3)žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;4)gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį ▌;5)SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;6)mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla ▌;7)sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos;8)vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti;9)perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žvejybos produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas;10)pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą;11)gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo;12)gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;13)įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas;14)žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai;15)žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais sužvejoti paprastieji tunai. Žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą;16)auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę;17)skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse;18)stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį; ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį;19)mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:a)bendrasis ilgis <12 m;b)laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;c)žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas;d)įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys arbae)laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai;20)jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams;21)vykdyti žvejybos veiklą – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai žvejoti paprastuosius tunus konkrečiu žvejybos sezonu;22)BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas;23)eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas;24)konvencijos rajonas – konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas;25)perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; Perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą;26)kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių;27)kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais;28)KSŠ – konvencijos susitariančioji šalis ir konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas;29)didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai;30)perkėlimas –a)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;b)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;c)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;d)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje;e)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas;31)veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu;32)žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota;33)žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;34)atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis arba gaudyklė.II SKYRIUSVALDYMO PRIEMONĖS6 straipsnisSu žvejybos valdymo priemonėmis susijusios sąlygos1.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos pastangos atitiktų jai skirtas paprastųjų tunų žvejybos rytų Atlante ir Viduržemio jūroje galimybes. Valstybių narių priimtos priemonės apima individualių kvotų nustatymą ilgesniems nei 24 metrų žūklės laivams, įtrauktiems į 26 straipsnyje nurodytą laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą.2.Valstybė narė reikalauja, kad žūklės laivai nedelsdami plauktų į jos paskirtą uostą, kai tik laivui skirta individuali kvota laikoma išnaudota, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje.3.Frachtavimo operacijos vykdant paprastųjų tunų žvejybą neleidžiamos.7 straipsnisNepaskerstų gyvų paprastųjų tunų palikimas žuvininkystės ūkyje kitiems metams▌1.▌ Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų iš praėjusių metų laimikio palikimas ūkyje kitiems metams gali būti leidžiamas, tik jei įdiegiama sugriežtinta kontrolės sistema, apie kurią valstybė narė praneša Komisijai. Ta sistema yra neatsiejama 13 straipsnyje nurodyto valstybės narės inspektavimo plano dalis ir į ją įtraukiamos bent ▌53 ir 61 straipsniuose nurodytos priemonės.2.Prieš prasidedant žvejybos sezonui už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad būtų atliktas išsamus jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose esančių gyvų paprastųjų tunų, paliktų kitiems metams po masinio skerdimo, vertinimas. Tuo tikslu visi per masinį skerdimą žuvininkystės ūkyje nepaskersti gyvi paprastieji tunai, paliekami kitiems metams po sužvejojimo metų, yra perkeliami į kitas varžas naudojant stereoskopines kameras ar alternatyvias tokio pačio lygio tikslumą užtikrinančias priemones, kaip nurodyta 51 straipsnyje. Viso proceso metu užtikrinamas išsamiai dokumentuojamas atsekamumas. Paprastųjų tunų palikimas kitiems metams po metų, kuriais masinis skerdimas nebuvo vykdomas, kontroliuojamas kasmet, taikant tą pačią rizikos vertinimu grindžiamo atitinkamų ėminių ėmimo procedūrą.3.Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, pagal kurias nustatoma sugriežtinta gyvų paprastųjų tunų palikimo kitiems metams kontrolės sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 straipsnisNeišnaudotų kvotų perkėlimasNeišnaudotų kvotų perkėlimas kitiems metams neleidžiamas.9 straipsnisKvotų perleidimas1.Sąjunga ir kitos KSŠ kvotas perleisti vienos kitoms gali tik gavusios išankstinį atitinkamų valstybių narių ir (arba) KSŠ leidimą. Komisija likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki kvotų perleidimo apie tai praneša ICCAT sekretoriatui.2.Leidžiama perleisti kvotas žvejybos įrankio grupėse, taip pat perleisti kiekvienos valstybės narės priegaudos kvotas ir individualias žvejybos kvotas su sąlyga, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) iš anksto apie tokį perleidimą informuoja Komisiją, kad ši galėtų dar iki perleidimo informuoti ICCAT sekretoriatą.10 straipsnisIšskaitymas iš kvotų peržvejojimo atvejuKai valstybės narės peržvejoja joms skirtas kvotas ir ši padėtis negali būti ištaisyta pasikeičiant kvotomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsniai.11 straipsnisMetiniai žvejybos planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos planą. Planas apima bent šią informaciją žūklės laivų ir gaudyklių atveju:a)kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas;b)atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus;c)individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones;d)laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją;e)informaciją apie paskirtuosius uostus;f)priegaudos taisykles irg)ilgesnių nei 24 m žūklės laivų, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių.2.Valstybės narės, turinčios mažos apimties priekrantės žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, stengiasi skirti konkrečias sektorines kvotas tiems laivams ir jas įtraukia į savo žvejybos planus. Į savo stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planus jos taip pat įtraukia papildomas priemones, kuriomis siekia atidžiai stebėti, kaip tas laivynas naudoja kvotas. Kad visiškai išnaudotų savo žvejybos galimybes, valstybės narės, naudodamos 1 dalyje nurodytus parametrus, gali varijuoti laivų, kuriems leidžia žvejoti, skaičių.3.Portugalija ir Ispanija gali skirti sektorines kvotas kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams, veiklą vykdantiems Azorų, Madeiros ir Kanarų salynų Sąjungos vandenyse. Sektorinę kvotą jos įtraukia į savo metinius žvejybos planus, o papildomas tos kvotos naudojimo stebėsenos priemones aiškiai nustato savo metiniuose stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planuose.4.Jei valstybės narės paskiria sektorines kvotas pagal 2 ar 3 dalį, galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo nustatytas reikalavimas dėl minimalaus 5 tonų kvotos dydžio netaikomas.5.Atitinkama valstybė narė apie kiekvieną metinio žvejybos plano pakeitimą praneša Komisijai likus ne mažiau kaip trims darbo dienoms iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios. Komisija apie pakeitimą praneša ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip vienai darbo dienai iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios.12 straipsnisŽvejybos galimybių paskirstymasPagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat ▌ teisingai paskirsto nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą ir skatina Sąjungos žvejybos laivus naudoti selektyvius žvejybos įrankius arba mažesnį poveikį aplinkai darančius žvejybos būdus.13 straipsnisMetiniai žvejybos pajėgumų valdymo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tame plane valstybės narės koreguoja žūklės laivų ir gaudyklių skaičių taip, kad būtų užtikrinta, kad žvejybos pajėgumai atitiktų žūklės laivams ir gaudyklėms skirtas atitinkamo kvotos laikotarpio žvejybos galimybes. Valstybės narės žvejybos pajėgumus koreguoja naudodamos galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo apibrėžtus parametrus. Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pajėgumai koreguojami juos varijuojant ne daugiau kaip 20 %, palyginti su 2018 m. baziniais žvejybos pajėgumais.14 straipsnisMetiniai inspektavimo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį inspektavimo planą, kuriuo siekia užtikrinti šio reglamento laikymąsi. Valstybės narės savo atitinkamus planus teikia Komisijai. Tie planai rengiami remiantis:a)inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje;b)nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį.15 straipsnisMetiniai auginimo valdymo planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį auginimo valdymo planą.2.Metiniu auginimo valdymo planu valstybė narė užtikrina, kad bendri perkėlimo pajėgumai ir bendri auginimo pajėgumai atitiktų auginti galimų paprastųjų tunų apskaičiuotąjį kiekį.3.Valstybės narės apriboja savo tunų auginimo pajėgumus iki bendrų auginimo pajėgumų, kurie užregistruoti ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre arba dėl kurių 2018 m. išduotas leidimas ir apie kuriuos pranešta ICCAT.4.Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybių narių žuvininkystės ūkius, kiekis negali būti didesnis už perkeltų tunų kiekius, kuriuos tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai užregistravo ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre 2005 m., 2006 m., 2007 m. arba 2008 m.5.Jei valstybė narė turi padidinti didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į vieną ar kelis jos tunų auginimo ūkius, kiekį, tas padidinimas turi atitikti tai valstybei narei paskirtas žvejybos galimybes, įskaitant bet kokį gyvų paprastųjų tunų importą iš kitos valstybės narės arba susitariančiosios šalies.6.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad mokslininkai, kuriems SCRS yra pavedęs atlikti bandymus, per kuriuos nustatomas augimo greitis tukinimo laikotarpiu, galėtų patekti į ūkius ir gauti pagalbą, kad galėtų atlikti savo užduotis.7.Atitinkamais atvejais valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia Komisijai peržiūrėtus auginimo valdymo planus.16 straipsnisMetinių planų perdavimas1.Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė Komisijai perduoda šiuos planus:a)metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį;b)metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį;c)metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ird)metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį.2.Komisija surenka 1 dalyje nurodytus planus ir panaudoja juos rengdama Sąjungos metinį planą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. Komisija Sąjungos planą perduoda svarstyti ir tvirtinti ICCAT.3.Jei valstybė narė iki nurodyto termino nepateikia Komisijai kurio nors 1 dalyje nurodyto plano per toje dalyje nustatytą terminą, Komisija gali nuspręsti Sąjungos planą ICCAT sekretoriatui pateikti be atitinkamos valstybės narės planų. Atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija stengiasi atsižvelgti į vieną iš 1 dalyje nurodytų planų, pateiktų pasibaigus toje dalyje nustatytam terminui, tačiau iki 2 dalyje nurodyto termino. Jei valstybės narės pateiktas planas neatitinka šio reglamento nuostatų, susijusių su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais, ir jame yra rimtų trūkumų, dėl kurių ICCAT komisija gali nepatvirtinti Sąjungos metinio plano, Komisija gali nuspręsti Sąjungos metinį planą perduoti ICCAT sekretoriatui be atitinkamos valstybės narės planų. Komisija kuo greičiau informuoja atitinkamą valstybę narę ir stengiasi įtraukti visus tos valstybės narės pateiktus peržiūrėtus planus į Sąjungos planą arba į Sąjungos plano pakeitimus, jei jie atitinka šio reglamento nuostatas, susijusias su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais.III SKYRIUSTECHNINĖS PRIEMONĖS17 straipsnisŽvejybos sezonai1.Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti nuo gegužės 26 d. iki liepos 1 d.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kipras ir Graikija gali, pateikdamos savo metinius žvejybos planus, kaip nurodyta 11 straipsnyje, prašyti, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista žvejoti paprastuosius tunus rytų Viduržemio jūroje (FAO 37.3.1 ir 37.3.2 žvejybos rajone) nuo gegužės 15 d. iki liepos 1 d.3.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kroatija gali 11 straipsnyje nurodytuose savo metiniuose žvejybos planuose prašyti, kad su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista paprastuosius tunus auginimo tikslais žvejoti Adrijos jūroje (FAO 37.2.1 žvejybos rajone) iki liepos 15 d.4.Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė Komisijai pateikia įrodymų, kad dėl oro sąlygų kai kurie iš jos gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojančių laivų kuriais nors metais negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali nuspręsti, kad atskirų gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie pateko į tokią padėtį, 1 dalyje nurodytas žvejybos sezonas būtų pratęstas tiek žvejybos dienų, kiek jų buvo prarasta, bet ne daugiau kaip 10 dienų. Atvejai, kai atitinkami laivai arba jungtinės žvejybos operacijos atveju – visi joje dalyvaujantys laivai nevykdo veiklos, turi būti tinkamai pagrindžiami pateikiant oro sąlygų pranešimus ir laivų stebėjimo sistemos (LSS) fiksuojamas koordinates.5.Dideliems žvejybos pelaginėmis ūdomis laivams žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama laikotarpiu nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.6.Valstybės narės savo metiniuose žvejybos planuose nustato savo laivynų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir didelius pelaginėmis ūdomis žvejojančius laivus, žvejybos sezonus.18 straipsnisĮpareigojimas iškrauti laimikįŠio skyriaus nuostatos taikomos nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, įskaitant visas taikytinas nuo jo nukrypti leidžiančias nuostatas, taikymui.19 straipsnisMažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis1.Draudžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti paprastuosius tunus, įskaitant sužvejotus kaip priegauda arba vykdant mėgėjų žvejybą, kurių svoris mažesnis nei 30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažesnis nei 115 cm.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau nurodytam paprastųjų tunų laimikiui taikomas 8 kg arba 75 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis paprastųjų tunų dydis:a)paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų;b)paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, irc)paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų.3.2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma laikantis I priede nustatytų specialiųjų sąlygų.4.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, žvejojantiems pagal I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas. Atitinkami laivai įrašomi į 26 straipsnyje nurodytą žūklės laivų sąrašą.5.Šiame straipsnyje nustatytų mažiausių orientacinių dydžių nesiekiančios į jūrą išmestos negyvos žuvys įskaičiuojamos į valstybės narės kvotą.20 straipsnisAtsitiktinis mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikis1.Nukrypstant nuo 19 straipsnio 1 dalies, visiems žūklės laivams ir gaudyklėms, kuriais vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, leidžiama sužvejoti ne didesnį kaip 5 %, skaičiuojant individais, atsitiktinį paprastųjų tunų, kurių svoris 8–30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo 75–115 cm, laimikį.2.1 dalyje nurodyta 5 % dalis apskaičiuojama remiantis bendruoju paprastųjų tunų laimikiu, bet kuriuo metu po kiekvienos žvejybos operacijos laikomu laive arba gaudyklėje.3.Atsitiktinis laimikis išskaitomas iš valstybės narės, atsakingos už žūklės laivą arba gaudyklę, kvotos.4.Atsitiktiniam mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių paprastųjų tunų laimikiui taikomi 31, 33, 34 ir 35 straipsniai.21 straipsnisPriegauda1.Kiekviena valstybė narė numato, kokia jos paprastųjų tunų kvotos dalis bus sužvejojama kaip priegauda, ir apie tai informuoja Komisiją teikdama savo žvejybos planą.2.Leidžiamos priegaudos dydis, neviršijantis 20 % bendro kiekvieno žvejybos reiso pabaigoje laive laikomo laimikio, ir apskaičiavimo, kokią bendro laive laikomo laimikio dalį ta priegauda sudaro, metodika turi būti aiškiai nustatyta 11 straipsnyje nurodytame metiniame žvejybos plane. Priegaudos procentinis dydis gali būti apskaičiuojamas pagal svorį arba pagal žuvų skaičių. Apskaičiavimas pagal žuvų skaičių taikomas tik ICCAT valdomų tunų ir tunams giminingų rūšių atveju. Mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui leidžiamos priegaudos dydis gali būti apskaičiuojamas kasmet.3.Visa laive laikomų arba į jūrą išmestų negyvų paprastųjų tunų priegauda išskaitoma iš vėliavos valstybės narės kvotos, užregistruojama ir apie ją pranešama Komisijai pagal 31 ir 32 straipsnius.4.Jei valstybės narės paprastųjų tunų kvotos neturi, atitinkama priegauda išskaitoma iš Sąjungos specialios paprastųjų tunų priegaudos kvotos, nustatytos pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.5.Jei valstybei narei paskirta visa kvota išnaudota, su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir ta valstybė narė imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Jei Sąjungos speciali paprastųjų tunų priegaudos kvota, nustatyta pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį, išnaudota, su valstybių narių, neturinčių paprastųjų tunų kvotos, vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir tos valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Tokiais atvejais negyvų paprastųjų tunų perdirbimas ir verslinis naudojimas draudžiami, ir visas laimikis turi būti užregistruotas. Valstybės narės kasmet Komisijai teikia informaciją apie tokios negyvų paprastųjų tunų priegaudos dydžius, o ši tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.6.Visi laivuose, kurie nevykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklos, palikti paprastieji tunai aiškiai atskiriami nuo kitų rūšių žuvų, kad kontrolės institucijos galėtų patikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. Tą priegaudą galima parduoti, jei kartu pateikiamas eBCD.22 straipsnisOro priemonių naudojimasDraudžiama paprastųjų tunų ieškoti naudojantis bet kokiomis oro priemonėmis, įskaitant orlaivius, sraigtasparnius ar bet kurios rūšies bepiločius orlaivius.IV SKYRIUSMĖGĖJŲ ŽVEJYBA23 straipsnisSpeciali mėgėjų žvejybos kvota1.Kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja skirdama specialią tokios žvejybos kvotą. Nustatant šią kvotą atsižvelgiama į galimą negyvų paprastųjų tunų kiekį, taip pat žvejybos, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos, atveju. Valstybės narės teikdamos savo žvejybos planus informuoja Komisiją apie paskirtą mėgėjų žvejybos kvotą.2.Apie sužvejotą negyvų paprastųjų tunų kiekį pranešama ir jis įskaičiuojamas į valstybės narės kvotą.24 straipsnisMėgėjų žvejybai taikomos specialiosios sąlygos1.Kiekviena mėgėjų žvejybai paskirtą paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja laivams išduodama mėgėjų žvejybos leidimus. ICCAT paprašius, valstybės narės pateikia Komisijai mėgėjų žvejybos laivų, kuriems suteiktas žvejybos leidimas žvejoti paprastuosius tunus, sąrašą. Sąraše, kurį Komisija elektroniniu būdu pateikia ICCAT, turi būti ši informacija apie kiekvieną laivą:a)laivo pavadinimas;b)registro numeris;c)numeris ICCAT registre (jei yra);d)ankstesnis pavadinimas (jei yra) ire)savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas.2.Vykdant mėgėjų žvejybą draudžiama vienam laivui per dieną sužvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti daugiau kaip vieną paprastąjį tuną.3.Vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotus paprastuosius tunus parduoti draudžiama.4.Kiekviena valstybė narė registruoja paprastųjų tunų laimikio, sužvejoto vykdant mėgėjų žvejybą, duomenis, įskaitant kiekvieno paprastojo tuno svorį ir, kai įmanoma, ilgį, ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. praėjusių metų duomenis pateikia Komisijai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.5.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų kuo geriau užtikrinti, kad vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami į jūrą. Visi iškraunami paprastieji tunai turi būti neapdoroti, be žiaunų ir (arba) išdarinėti.25 straipsnisSugavimas, įsago įsegimas ir paleidimas į jūrą1.Nukrypstant nuo 23 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, leidžiančios šiaurės rytų Atlante vykdyti žvejybą, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos ir kurią vykdo tik sportinės žvejybos laivai, gali nedideliam skaičiui tik sportinės žvejybos laivų leisti be specialios kvotos žvejoti paprastuosius tunus tam, kad juos sugautų, įsegtų jiems įsagą ir paleistų į jūrą. Tokie laivai veiklą vykdo pagal mokslinių tyrimų įstaigos mokslinį projektą, kuris įtrauktas į mokslinių tyrimų programą. Projekto rezultatai pateikiami atitinkamoms vėliavos valstybės narės institucijoms.2.Laivai, vykdantys mokslinius tyrimus pagal ICCAT paprastųjų tunų išteklių mokslinių tyrimų programą, nelaikomi vykdančiais 1 dalyje nurodytą sugavimo, įsagų segimo ir paleidimo į jūrą veiklą.3.Sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo veiklą leidžiančios valstybės narės:a)kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą;b)vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento nuostatų;c)užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ird)kasmet likus ne mažiau kaip 50 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos ataskaitą. Tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo.4.Apie visus per sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo į jūrą procesą nugaišusius paprastuosius tunus yra pranešama ir jie išskaičiuojami iš vėliavos valstybės narės kvotos.V SKYRIUSKONTROLĖS PRIEMONĖS1 SKIRSNISLAIVŲ IR GAUDYKLIŲ SĄRAŠAI IR REGISTRAI26 straipsnisLaivų sąrašai ir registrai1.Valstybės narės kasmet likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios Komisijai elektroninėmis priemonėmis naujausios redakcijos ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairėsehttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html nurodytu formatu pateikia šiuos laivų sąrašus:a)visų žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą irb)visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą.Komisija šią informaciją likus ne mažiau kaip 15 dienų iki žvejybos veiklos pradžios perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į laivų, kuriems leidžiama žvejoti, ICCAT registrą ir atitinkamais atvejais į laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, ICCAT registrą.2.Per kalendorinius metus žvejybos laivas gali būti įtrauktas į abu 1 dalyje nurodytus sąrašus su sąlyga, kad jis neįtraukiamas į abu sąrašus vienu metu.3.1 dalies a ir b punktuose nurodyta informacija apie laivus apima laivo pavadinimą ir Sąjungos laivyno registro numerį (CFR), kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2182017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9). I priede.4.Atgaline data pateikiamos informacijos Komisija nepriima.5.Paskesni 1 ir 3 dalyse nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik jei žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl su veikla susijusių teisėtų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir pateikia:a)išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas irb)išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją.6.Komisija prireikus per metus keičia 1 dalyje nurodytą informaciją apie laivus ir atnaujintą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui pagal Reglamento (ES) 2017/2403 7 straipsnio 6 dalį.27 straipsnisLaivų žvejybos leidimai1.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, įtrauktiems į vieną iš 26 straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodytų sąrašų. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie išduodami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.2.Nedarant poveikio 21 straipsnio 6 dalies taikymui, laikoma, kad į 26 straipsnio 1 dalyje nurodytus ICCAT registrus neįtrauktiems Sąjungos žvejybos laivams rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti paprastųjų tunų neleidžiama.3.Kai laikoma, jog laivui skirta individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina laivui išduotą paprastųjų tunų žvejybos leidimą ir gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos paskirtą uostą.28 straipsnisGaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašai ir registrai1.Kiekviena valstybė narė elektroninėmis priemonėmis Komisijai kaip savo žvejybos planų dalį pateikia gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, sąrašą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tos gaudyklės galėtų būti įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą.2.Valstybės narės žvejybos leidimus išduoda tik dėl tų gaudyklių, kurios įtrauktos į 1 dalyje nurodytą sąrašą. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie parengiami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.3.Laikoma, kad Sąjungos gaudyklėmis, kurios nėra įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama. Tomis gaudyklėmis sužvejotus paprastuosius tunus laikyti laive, perkelti, įkelti į varžas arba iškrauti draudžiama.4.Kai laikoma, jog gaudyklės individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina tai gaudyklei skirtą paprastųjų tunų žvejybos leidimą.29 straipsnisInformacija apie žvejybos veiklą1.Kasmet ne vėliau kaip liepos 15 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai išsamią informaciją apie per praėjusius metus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje sužvejotą paprastųjų tunų laimikį. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT. Ta informacija apima:a)kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį;b)kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį;c)kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo;d)bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ire)bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą).2.Valstybės narės apie su jų vėliava plaukiojančius laivus, kurie neturėjo leidimo vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, bet sužvejojo paprastųjų tunų kaip priegaudą, pateikia Komisijai tokią informaciją:a)laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba valstybinį registracijos numerį, jei laivas neregistruotas ICCAT, irb)bendrą paprastųjų tunų laimikį.3.Valstybės narės Komisijai praneša visą informaciją apie laivus, kuriems netaikomos 1 ir 2 dalys, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus. Komisija kaip įmanoma greičiau perduoda šią informaciją ICCAT sekretoriatui.30 straipsnisJungtinės žvejybos operacijos1.Vykdyti bet kokią jungtinę paprastųjų tunų žvejybos operaciją leidžiama tik jei dalyvaujantiems laivams suteiktas atitinkamos (-ų) vėliavos valstybės (-ių) narės (-ių) leidimas. Kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gautų leidimą, jame turi būti paprastųjų tunų žvejybos įranga, jam turi būti suteikta individuali kvota ir jis turi vykdyti 32 straipsnyje nustatytus pranešimo įpareigojimus.2.Jungtinėms žvejybos operacijoms skirta kvota yra lygi dalyvaujantiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams skirtų kvotų sumai.3.Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai nedalyvauja jungtinėse žvejybos operacijose su kitų KSŠ gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais.4.Prašymo leisti dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje forma pateikta IV priede. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad iš jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančio (-ių) savo gaubiamaisiais tinklais žvejojančio (-ių) laivo (-ų) gautų informaciją apie:a)laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą;b)dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę;c)individualias laivų kvotas;d)laimikio paskirstymo laivams raktą ire)paskirties žuvininkystės ūkius.5.Kiekviena valstybė narė 4 dalyje nurodytą informaciją Komisijai perduoda likus ne mažiau kaip 10 dienų iki jungtinės žvejybos operacijos pradžios, naudodama IV priede pateiktą formą. Likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki žvejybos operacijos pradžios Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių kitų žvejybos laivų vėliavos valstybei.6.Force majeure atvejais 5 dalyje nustatyti terminai netaikomi teikiant informaciją apie paskirties žuvininkystės ūkius. Tokiais atvejais valstybės narės atnaujintą minėtą informaciją kartu su įvykių, dėl kurių susidarė force majeure, aprašymu Komisijai pateikia kiek galėdamos greičiau. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2 SKIRSNISLAIMIKIO REGISTRAVIMAS31 straipsnisRegistravimo reikalavimai1.Sąjungos žūklės laivų kapitonai laivo operacijas registruoja žvejybos žurnale, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14, 15, 23 ir 24 straipsnių ir šio reglamento II priedo A skirsnio.2.Sąjungos vilkikų, pagalbinių laivų ir perdirbimo laivų kapitonai registruoja laivo veiklą pagal II priedo B, C ir D skirsniuose išdėstytus reikalavimus.32 straipsnisKapitonų ir gaudyklių operatorių siunčiamos laimikio ataskaitos1.Žvejybos veiklą vykdančių Sąjungos žūklės laivų kapitonai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo vėliavos valstybėms narėms elektroninėmis priemonėmis siunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tų ataskaitų siųsti neprivaloma, kai laivas yra uoste, išskyrus atvejus, kai jis dalyvauja jungtinėje žvejybos operacijoje. Ataskaitose teikiami duomenys imami iš žvejybos žurnalų ir apima datą, laiką, vietą (ilgumą ir platumą) ir konvencijos rajone sužvejotų paprastųjų tunų svorį ir skaičių, įskaitant į jūrą paleistas žuvis ir į jūrą išmestas negyvas žuvis. Ataskaitas kapitonai siunčia naudodami III priede nustatytą formą arba formą, kurią naudoti reikalauja valstybė narė.2.Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų kapitonai 1 dalyje nurodytas kasdienes ataskaitas rengia apie kiekvieną žvejybos operaciją, įskaitant operacijas, per kurias žuvų sužvejota nebuvo. Ataskaitas už praėjusią dieną laivo kapitonas arba jo įgaliotasis atstovas savo vėliavos valstybei narei nusiunčia iki 9:00 val. (GMT).3.Gaudyklių, kuriomis vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, operatoriai arba jų įgaliotieji atstovai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo valstybėms narėms per 48 valandas elektroninėmis priemonėmis nusiunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose nurodomas gaudyklės numeris ICCAT registre, laimikio sužvejojimo data ir laikas, sužvejotų paprastųjų tunų svoris ir skaičius, įskaitant nulinį laimikį ir į jūrą paleistų žuvų bei į jūrą išmestų negyvų žuvų kiekius. Tą informaciją jie siunčia naudodami III priede nustatytą formą.4.Žūklės laivų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kapitonai 1 dalyje nurodytas ataskaitas už praėjusią savaitę, kuri baigiasi sekmadienį, savo vėliavos valstybei narei atsiunčia ne vėliau kaip antradienį 12:00 val. (GMT).3 SKIRSNISIŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS33 straipsnisPaskirtieji uostai1.Kiekviena valstybė narė, kuriai skirta paprastųjų tunų kvota, paskiria uostus, kuriuose leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas. Informacija apie paskirtuosius uostus įtraukiama į 11 straipsnyje nurodytus metinius žvejybos planus. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie visus informacijos apie paskirtuosius uostus pasikeitimus. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2.Kad uostas būtų priskirtas prie paskirtųjų uostų, uosto valstybė narė turi užtikrinti, kad būtų įvykdytos šios sąlygos:a)nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas;b)nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos irc)nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje.3.Vietose, kurios nėra KSŠ ar valstybių narių paskirti uostai, draudžiama iš žūklės laivų, taip pat perdirbimo ir pagalbinių laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį rytų Atlante ar Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. Iš gaudyklės arba varžos išimti paskersti negyvi paprastieji tunai išimties tvarka gali būti pagalbiniu laivu transportuoti į perdirbimo laivą su sąlyga, kad transportavimą prižiūri kontrolės institucija.34 straipsnisIšankstinis pranešimas apie iškrovimą1.Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis ne mažesnis kaip 12 metrų, įtrauktų į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą, kapitonams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnis. Išankstinis pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį siunčiamas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais arba iškrovimo infrastruktūra pageidaujama pasinaudoti, kompetentingai institucijai.2.Prieš įplaukdami į uostą, į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą įtrauktų Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis yra mažesnis kaip 12 metrų, taip pat perdirbimo laivų ir pagalbinių laivų kapitonai arba jų atstovai likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar iškrovimo infrastruktūra jie pageidauja pasinaudoti, kompetentingai institucijai bent šią informaciją:a)numatomą atvykimo laiką;b)įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį;c)informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas;d)žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą.3.Kai pagal taikomus Sąjungos teisės aktus valstybėms narėms leidžiama taikyti trumpesnį pranešimo pateikimo terminą nei keturios valandos iki numatyto atvykimo laiko, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti pranešama iki atvykimo į uostą laikantis taikomo termino. Jeigu žvejybos vietos yra arčiau nei keturios valandos kelio nuo uosto, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti koreguojama bet kuriuo metu prieš atvykstant į uostą.4.Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus einamųjų metų išankstinius pranešimus.5.Visas Sąjungoje vykdomas iškrovimo operacijas tikrina atitinkamos uosto valstybės narės kontrolės institucijos, o tam tikra procentinė dalis patikrinama remiantis rizikos vertinimo sistema, apimančia kvotas, laivyno dydį ir žvejybos pastangas. Išsami informacija apie tokią kiekvienos valstybės narės priimtą kontrolės sistemą išdėstoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane.6.Sąjungos žūklės laivo kapitonai, nepriklausomai nuo laivo ilgio, per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos valstybės narės arba KSŠ, kurioje vykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms ir savo vėliavos valstybei narei pateikia iškrovimo deklaraciją. Žūklės laivo kapitonas yra atsakingas už deklaracijos išsamumą bei teisingumą ir juos patvirtina. Iškrovimo deklaracijoje turi būti nurodomi bent iškrautų paprastųjų tunų kiekiai ir rajonas, kuriame jie sužvejoti. Visas iškrautas laimikis pasveriamas. Uosto valstybė narė iškrovimo duomenis per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos išsiunčia vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijoms.35 straipsnisPerkrovimas1.Sąjungos žvejybos laivams, kuriuose yra paprastųjų tunų, ar Sąjungos vandenyse esantiems trečiųjų valstybių laivams bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama atlikti perkrovimą jūroje.2.Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2017/2107 52 straipsnio 2 ir 3 dalių ir 54 bei 57 straipsnių taikymui, žvejybos laivai paprastųjų tunų laimikį perkrauna tik paskirtuosiuose uostuose, kaip nurodyta šio reglamento 33 straipsnyje.3.Žvejybos laivo, į kurį perkraunama, kapitonas arba jo atstovas likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko atitinkamoms uosto valstybės institucijoms pateikia V priede pateiktame perkrovimo deklaracijos šablone išvardytą informaciją. Bet kokiam perkrovimui reikalingas žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba vėliavos KSŠ išankstinis leidimas. Be to, laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas perkrovimo metu informuoja savo vėliavos valstybę narę arba KSŠ apie V priede reikalaujamas datas.4.Atplaukusį žvejybos laivą, į kurį perkraunama, iš karto inspektuoja uosto valstybė narė ir patikrina jame esančius kiekius ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus.5.Sąjungos žvejybos laivo kapitonas per 15 dienų nuo perkrovimo pabaigos užpildo ir savo vėliavos valstybei narei persiunčia ICCAT perkrovimo deklaraciją. Žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją pagal V priedą. Perkrovimo deklaracijoje nurodomas eBCD numeris, kad būtų lengviau atlikti kryžminę joje pateiktų duomenų patikrą.6.Uosto valstybė per 5 dienas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijai išsiunčia perkrovimo duomenis.7.Visas perkrovimo operacijas tikrina paskirtojo uosto valstybės narės kompetentingos institucijos.4 SKIRSNISPAREIGA TEIKTI ATASKAITAS36 straipsnisSavaitinės kiekių ataskaitosKiekviena valstybė narė siunčia Komisijai savaitines laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose pateikiami pagal 32 straipsnį reikalaujami duomenys apie gaudykles, gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir kitus žūklės laivus. ▌Informacija išdėstoma pagal žvejybos įrankių tipą ▌. Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.37 straipsnisInformacija apie kvotos išnaudojimą1.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 34 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog yra išnaudota 80 % žvejybos įrankio grupei skirtos kvotos.2.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog žvejybos įrankio grupei arba jungtinei žvejybos operacijai ar gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui skirta kvota yra išnaudota. Ta informacija pateikiama kartu su oficialiais dokumentais, įrodančiais, kad valstybė narė laivynui, žvejybos įrankio grupei, jungtinės žvejybos operacijos dalyviams arba individualią kvotą turintiems laivams uždraudė žvejoti arba liepė grįžti į uostą, taip pat aiškiai nurodė draudimo žvejoti datą ir laiką.3.Komisija informuoja ICCAT sekretoriatą apie datas, kuriomis Sąjungai skirta paprastųjų tunų kvota tapo išnaudota.5 SKIRSNISSTEBĖTOJŲ PROGRAMOS38 straipsnisNacionalinė stebėtojų programa1.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų, kuriems išduotas oficialus tapatybės dokumentas, vykdomas laivų ir gaudyklių, kuriais žvejojami paprastieji tunai, stebėjimas aprėptų bent:a)20 % jos žvejybos pelaginiais tralais veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 m);b)20 % jos žvejybos ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);c)20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);d)100 % vilkikų;e)100 % skerdimo gaudyklėse operacijų.Valstybės narės, turinčios mažiau nei penkis pirmos pastraipos a, b ir c punktuose išvardytų kategorijų žūklės laivus, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų veikla aprėptų ne mažiau kaip 20 % laiko, kurį laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklą.2.Nacionalinio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą;b)registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:a)laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą);b)rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą;c)žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove;d)laimikio sužvejojimo datą;c)tikrinti laivo žurnalo įrašus;d)nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių.3.Be 2 dalyje nurodytų užduočių, nacionaliniai stebėtojai remdamiesi SCRS gairėmis vykdo mokslinį darbą, be kita ko, renka būtinus duomenis.4Duomenys ir informacija, surinkti pagal kiekvienos valstybės narės stebėtojų programą, pateikiami Komisijai, o ši juos persiunčia atitinkamai SCRS arba ICCAT sekretoriatui.5.Taikant 1–3 dalis kiekviena valstybė narė užtikrina:a)laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas;b)kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;c)kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti;d)kad konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos.39 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų programa1.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninių stebėtojų programa būtų veiksmingai įgyvendinama, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir VIII priede.2.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas būtų:a)visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus;b)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų;c)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas;d)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;e)kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose;f)kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose irg)paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą.3.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra ICCAT regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama.4.Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam žuvininkystės ūkiui visam įkėlimo į varžas operacijų laikui būtų skirtas vienas ICCAT regioninis stebėtojas. Force majeure atvejais, kai force majeure aplinkybes patvirtina žuvininkystės ūkio valstybė narė, vienas ICCAT regioninis stebėtojas gali būti skirtas daugiau nei vienam žuvininkystės ūkiui, siekiant išvengti ūkio operacijų pertrūkio, jei užtikrinama, kad stebėtojo užduotys būtų tinkamai įvykdytos. Tačiau tokiu atveju už ūkius atsakinga valstybė narė nedelsdama paprašo atsiųsti papildomą regioninį stebėtoją.5.ICCAT regioninio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį;b)pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jo paties stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta;c)vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą.6.Regioniniams stebėtojams vykdant pareigas kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių, gaudyklių ir laivų operatoriai jokiu būdu jiems netrukdo, jų nebaugina, nesikiša į jų darbą ir nedaro jiems įtakos.6 SKIRSNISPERKĖLIMO OPERACIJOS40 straipsnisPerkėlimo leidimas1.Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas ar jo atstovas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, iš kurio (-ios) perkeliama, operatorius vėliavos valstybei narei arba už žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingai valstybei narei siunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:a)žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre;b)numatytą perkėlimo laiką;c)įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį;d)vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius;e)vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, jei yra, irf)paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą.2.1 dalies taikymo tikslais valstybė narė kiekvienai transportavimo varžai priskiria unikalų numerį. Jei vienos žvejybos operacijos laimikiui perkelti prireikia kelių transportavimo varžų, pakanka parengti vieną perkėlimo deklaraciją, tačiau joje turi būti nurodyti visų naudotų transportavimo varžų numeriai ir aiškiai nurodyta, kiek paprastųjų tunų transportuojama kiekvienoje varžoje.3.Varžų numeriai priskiriami pagal unikalią numeravimo sistemą, juos sudaro bent triraidis kodas, atitinkantis ūkio valstybės narės kodą, ir po jo einantys trys skaitmenys. Unikalus varžos numeris yra nuolatinis ir negali būti perskirtas kitai varžai.4.1 dalyje nurodyta valstybė narė kiekvienai perkėlimo operacijai suteikia leidimo numerį, kurį praneša atitinkamai žvejybos laivo kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Leidimo numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, reiškiančios leidimą (AUT) arba atsisakymą jį išduoti (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai.5.1 dalyje nurodyta valstybė narė perkėlimo leidimą išduoda arba atsisako jį išduoti per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo. Perkėlimo operacija nepradedama be išduoto išankstinio leidimo.6.Perkėlimo leidimas nereiškia, kad leidžiama atlikti įkėlimo į varžas operaciją.41 straipsnisAtsisakymas išduoti perkėlimo leidimą ir paprastųjų tunų paleidimas į jūrą1.Už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį arba gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako išduoti leidimą perkelti žuvis, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji nustato, kad:a)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas;c)žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus arbad)vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso.2.Jei perkėlimo leidimas neduodamas, 1 dalyje nurodyta valstybė narė atitinkamai žūklės laivo ar vilkiko kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui nedelsdama duoda nurodymą paleisti žuvis į jūrą, kuriuo jie informuojami, kad perkėlimo leidimas neduotas ir jie turi žuvis paleisti į jūrą pagal XII priedą.3.Jei transportuojant žuvis į žuvininkystės ūkį sugenda vilkiko LSS, jis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip per 72 valandas pakeičiamas kitu tinkamai veikiančią LSS turinčiu vilkiku arba jame įtaisoma ar naudojama nauja veikianti LSS. 72 valandų terminas gali būti išimties tvarka pratęstas dėl force majeure arba su veikla susijusių teisėtų priežasčių. Apie gedimą nedelsiant pranešama Komisijai, o ši informuoja ICCAT sekretoriatą. Kapitonas arba jo atstovas nuo gedimo nustatymo iki padėties ištaisymo kas keturias valandas vėliavos valstybės narės kontrolės institucijoms tinkamomis ryšio priemonėmis praneša naujausias žvejybos laivo geografines koordinates.42 straipsnisPerkėlimo deklaracija1.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją.2.Už žvejybos laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę, iš kurių perkeliama, atsakingos valstybės narės institucijos perkėlimo deklaracijų formas numeruoja. Deklaracijos formos numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, po kurio seka keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys eilės skaitmenys, po kurių nurodomos trys raidės – ITD (VN-20**/xxx/ITD).3.Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas. Žūklės laive arba gaudyklėje ir vilkikuose saugoma deklaracijos kopija.4.Perkėlimo operacijas atliekančių laivų kapitonai teikia ataskaitas apie laivo veiklą pagal II priedą.5.Informacija apie negyvas žuvis registruojama laikantis XIII priede nustatytų procedūrų.43 straipsnisStebėjimas vaizdo kamera1.Žūklės laivo arba vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius užtikrina, kad perkėlimas būtų stebimas vandenyje esančia vaizdo kamera, kad būtų galima patikrinti perkeliamų žuvų skaičių. Vaizdo įrašymas atliekamas laikantis X priede nustatytų būtinųjų standartų ir procedūrų.2.Jeigu SCRS prašo Komisijos pateikti vaizdo įrašų kopijas, valstybės narės tas kopijas pateikia Komisijai, o ši jas persiunčia SCRS ▌.44 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų atliekamas tikrinimas ir tyrimų vykdymas1.Žūklės laive esantys ar gaudyklę stebintys ICCAT regioniniai stebėtojai, kaip nurodyta 39 straipsnyje ir VIII priede:a)registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;b)stebi ir įvertina perkeliamą laimikį irc)tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus.2.Tais atvejais, kai regioninio stebėtojo, atitinkamų kontrolės institucijų arba žūklės laivo ar vilkiko kapitono arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas žuvų skaičius skiriasi daugiau nei 10 %, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Tyrimas užbaigiamas iki įkėlimo į žuvininkystės ūkio varžas arba bet kuriuo atveju per 96 valandas nuo tada, kai buvo inicijuotas, išskyrus force majeure atvejus. Kol nėra tyrimo rezultatų, žuvų įkelti į varžas neleidžiama ir atitinkamas BCD skirsnis nepatvirtinamas.3.Tačiau, kai vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas ar aiškus, kad būtų galima įvertinti perkeltus kiekius, laivo kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius gali prašyti atsakingos valstybės narės institucijų leidimo atlikti naują perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikti regioniniam stebėtojui. Jei tas savanoriškas kontrolinis perkėlimas neduoda patenkinamų rezultatų, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Jei po tyrimo patvirtinama, kad vaizdo įrašas yra nepakankamos kokybės, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius, atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos nurodo vykdyti dar vieną kontrolinę perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikia ICCAT regioniniam stebėtojui. Nauji perkėlimai atliekami kaip kontroliniai perkėlimai, kol gaunamas pakankamos kokybės vaizdo įrašas, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius.4.Nedarant poveikio inspektorių atliekamiems patikrinimams, ICCAT regioniniai stebėtojai perkėlimo deklaraciją pasirašo tik jei jų stebėjimo rezultatai atitinka ICCAT priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones, o perkėlimo deklaracijoje pateikta informacija neprieštarauja jų stebėjimo rezultatams ir apima reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 1, 2 ir 3 dalis. ICCAT stebėtojai taip pat tikrina, ar ICCAT perkėlimo deklaracija perduota atitinkamai vilkiko kapitonui arba žuvininkystės ūkio operatoriui ar gaudyklės atstovui. Jei ICCAT stebėtojas nepritaria perkėlimo deklaracijos įrašams, jis joje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ių) nesilaikyta.5.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją. Valstybės narės perkėlimo deklaraciją persiunčia Komisijai ▌.45 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos operacinės šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.7 SKIRSNISĮKĖLIMO Į VARŽAS OPERACIJOS46 straipsnisĮkėlimo į varžas leidimas ir galimas atsisakymas jį išduoti1.Prieš pradedant įkėlimo į kiekvieną transportavimo varžą operaciją, transportavimo varžas inkaruoti arčiau kaip 0,5 jūrmylės atstumu nuo žuvininkystės ūkio įrenginių draudžiama. Šiuo tikslu 15 straipsnyje nurodytuose auginimo valdymo planuose turi būti nurodytos daugiakampį plotą, kuriame yra žuvininkystės ūkis, apibrėžiančios geografinės koordinatės.2.Prieš bet kokią įkėlimo į varžas operaciją už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė prašo už žūklės laivą arba gaudyklę, kuria sužvejoti į varžas perkelti numatyti paprastieji tunai, atsakingos valstybės narės ar KSŠ įkėlimo į varžas patvirtinimo.3.Už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, jei nustato, kad:a)žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturi pakankamos paprastųjų tunų kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arbac)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus.4.Jei už žūklės laivą ar gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, ji:a)apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją irb)prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą.5.Įkėlimas į varžas nepradedamas be patvirtinimo, kurį per vieną darbo dieną nuo prašymo gavimo suteikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė ar KSŠ arba jų institucijoms pritarus – už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė. Jei per vieną darbo dieną negaunama atsakymo iš už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės institucijų, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti atlikti įkėlimo į varžas operaciją.6.Žuvys į varžas keliamos kiekvienais metais iki rugpjūčio 22 d., išskyrus atvejus, kai už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingos institucijos kartu su įkėlimo į varžas ataskaita pateikia force majeure aplinkybių įrodymus. Bet kuriuo atveju po rugsėjo 7 d. žuvys į varžas nebekeliamos.47 straipsnisPaprastųjų tunų laimikio dokumentavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės draudžia kelti į varžas paprastuosius tunus, jei neturima dokumentų, kurių pagal Reglamentu (ES) Nr. 640/2010 nustatytą laimikio dokumentavimo programą reikalauja ICCAT. Dokumentai turi būti tikslūs, išsamūs ir patvirtinti už žūklės laivus ar gaudykles atsakingos valstybės narės arba KSŠ.48 straipsnisInspektavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms įkėlimo į varžas operacijoms žuvininkystės ūkiuose tikrinti.49 straipsnisStebėjimas vaizdo kameraUž žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad įkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos jos kontrolės institucijų naudojant vandenyje esančią vaizdo kamerą. Daromas vienas kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas laikantis X priede nustatytų procedūrų.50 straipsnisTyrimų inicijavimas ir atlikimasJei ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamos valstybės narės kontrolės institucijų ir (arba) žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas paprastųjų tunų skaičius skiriasi daugiau kaip 10 %, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žūklės laivą ir (arba) gaudyklę, inicijuoja tyrimą. Tyrimą atliekanti valstybė narė gali naudotis kita turima informacija, įskaitant 51 straipsnyje nurodytų įkėlimo į varžas programų rezultatus.51 straipsnisPriemonės ir programos, skirtos į varžas įkeltinų paprastųjų tunų skaičiui ir svoriui įvertinti1.Valstybės narės užtikrina, kad 100 % įkėlimo į varžas operacijų būtų įtraukta į programą, pagal kurią žuvų skaičius ir svoris nustatomas naudojant stereoskopinių kamerų sistemas arba tokias alternatyvias priemones, kuriomis užtikrinamas lygiavertis tikslumas.2.Ta programa vykdoma laikantis XI priede nustatytų procedūrų. Alternatyvios priemonės gali būti naudojamos tik jei jas metiniame susitikime patvirtino ICCAT.3.Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė šios programos rezultatus pateikia už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba KSŠ ir subjektui, kuris ICCAT vardu vykdo regioninių stebėtojų programą.4.Jei programos rezultatai rodo, kad į varžas įkeliamų paprastųjų tunų kiekiai skiriasi nuo sužvejotų ir (arba) perkeltų kiekių, apie kuriuos pranešta, už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žuvininkystės ūkį, inicijuoja tyrimą. Jei žūklės laivas arba gaudyklė plaukioja su kitos KSŠ vėliava, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą bendradarbiaudama su tos vėliavos KSŠ.5.Už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė duoda nurodymą laikantis XII priede išdėstytų procedūrų į varžas įkeltą žuvų kiekį, kuriuo viršijamas deklaruotas sužvejotas ir perkeltas kiekis, paleisti į jūrą, jei:a)per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų arbab)jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį.Perteklinių žuvų paleidimas į jūrą vykdomas dalyvaujant kontrolės institucijoms.6.Sprendžiant, ar žuvis reikia paleisti į jūrą, naudojami programos rezultatai ir atitinkamai užpildomos įkėlimo į varžas deklaracijos ir atitinkami BCD skirsniai. Kai duodamas nurodymas paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius prašo, kad žuvų paleidimą stebėtų nacionalinė kontrolės institucija ir ICCAT regioninis stebėtojas.7.Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai programos rezultatus. Įkėlimo į varžas force majeure atveju valstybės narės šiuos rezultatus pateikia iki rugsėjo 12 d. Komisija kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d. perduoda tą informaciją įvertinti SCRS.8.Gyvų paprastųjų tunų perkelti iš vienos auginimo varžos į kitą negalima, jei nėra gautas leidimas ir nedalyvauja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kontrolės institucijos. Kiekvienas perkėlimas registruojamas, kad būtų galima sekti individų skaičių. Nacionalinės kontrolės institucijos stebi perkėlimus ir užtikrina, kad kiekvienas perkėlimas žuvininkystės ūkyje būtų registruojamas eBCD sistemoje.9.Jei laivu arba gaudykle sužvejotų paprastųjų tunų kiekiai, apie kuriuos pranešta, ir kontrolinių kamerų įkėlimo į varžas metu užfiksuoti kiekiai skiriasi ne mažiau kaip 10 %, laikoma, kad atitinkamas laivas arba gaudyklė galbūt nesilaikė reikalavimų. Valstybės narės imasi būtinų priemonių tinkamiems tolesniems veiksmams užtikrinti.52 straipsnisĮkėlimo į varžas deklaracija ir įkėlimo į varžas ataskaita1.Žuvininkystės ūkio operatorius per 72 valandas nuo kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos pabaigos savo kompetentingai institucijai pateikia XIV priede nurodytą žuvų įkėlimo į varžas deklaraciją. ▌2.Be 1 dalyje nurodytos įkėlimo į varžas deklaracijos, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo įkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, kurios laivais arba gaudyklėmis sužvejoti paprastieji tunai, ir Komisijai pateikia žuvų įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodomi XI priedo B skirsnyje išdėstyti elementai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.3.Taikant 2 dalį, įkėlimo į varžas operacija nelaikoma baigta tol, kol nėra užbaigtas bet koks pradėtas tyrimas ir bet kokia paleidimo į jūrą operacija, dėl kurios duotas nurodymas.53 straipsnisPerkėlimai žuvininkystės ūkyje ir atsitiktiniai patikrinimai1.Už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės įdiegia atsekamumo sistemą, kuri apima perkėlimo ūkyje vaizdo įrašymą.2.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos remdamosi rizikos analize vykdo atsitiktinius paprastųjų tunų, laikomų ūkio varžose nuo įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo tam tikrais metais iki pirmojo įkėlimo į varžas kitais metais, patikrinimus.3.Taikant 2 dalį kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė nustato mažiausią patikrintinų žuvų procentinę dalį. Ta procentinė dalis nustatoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane. Kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia per metus atliktų atsitiktinių patikrinimų rezultatus. Komisija kitų metų, einančių po atitinkamos kvotos laikotarpio, balandžio mėn. tuos rezultatus persiunčia ICCAT sekretoriatui.54 straipsnisPrieiga prie vaizdo įrašų ir su jais susiję reikalavimai1.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 49 ir 51 straipsniuose nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami nacionaliniams, regioniniams bei ICCAT inspektoriams ir ICCAT bei nacionaliniams stebėtojams jiems to paprašius.2.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašo originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.55 straipsnisMetinė žuvų įkėlimo į varžas ataskaitaValstybės narės, kurioms taikomas įpareigojimas pagal 52 straipsnį teikti įkėlimo į varžas deklaracijas ir ataskaitas, Komisijai kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. pateikia įkėlimo į varžas ataskaitą už praėjusius metus. Kasmet iki rugpjūčio 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui. Ataskaitose pateikiama ši informacija:a)bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius;b)laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas;c)ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims turėtų būti nustatyti kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu;d)į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ši informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį;e)per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai irf)per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę.56 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 SKIRSNISSTEBĖSENA IR PRIEŽIŪRA57 straipsnisLaivų stebėjimo sistema1.Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalies, vėliavos valstybės narės įgyvendina laivų stebėjimo sistemą (LSS), skirtą jų žvejybos laivams, kurių bendras ilgis ne mažesnis kaip 12 m, laikydamosi XV priedo.2.Į 26 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą laivų sąrašą arba į 26 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą laivų sąrašą įrašyti laivai, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 15 m, LSS duomenis ICCAT pradeda perduoti likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki jų leidimo galiojimo laikotarpio pradžios ir nenustoja perduoti dar bent 5 dienas po leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos, nebent Komisijai iš anksto būtų atsiųstas prašymas išbraukti laivą iš ICCAT laivų registro.3.Kontrolės tikslais kapitonas arba jo atstovas užtikrina, kad žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, LSS duomenų perdavimas nenutrūktų ir laivams esant uoste, nebent esama pranešimo apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistemos.4.Valstybės narės užtikrina, kad jų žvejybos stebėjimo centrai naudodami duomenų teikimo formatą https tikruoju laiku Komisijai ir jos paskirtai įstaigai persiųstų su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimus. Komisija tuos pranešimus elektroninėmis priemonėmis siunčia ICCAT sekretoriatui.5.Valstybės narės užtikrina, kad:a)su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas;b)techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose;c)Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų;d)Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalies reikalavimus.6.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visi jų inspektavimo laivams pateikti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik vykdant inspektavimo jūroje operacijas.9 SKIRSNISInspektavimas ir vykdymo užtikrinimas58 straipsnisICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistema1.Tarptautinio jungtinio inspektavimo veikla vykdoma laikantis ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemos (toliau – ICCAT sistema), skirtos tarptautinei kontrolei nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse vykdyti, kaip nustatyta šio reglamento IX priede.2.Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skiria inspektorius ir pagal ICCAT sistemą atlieka inspektavimą jūroje.3.Jei bet kuriuo metu konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 žvejybos laivų, plaukiojančių su tos pačios valstybės narės vėliava, atitinkama valstybė narė, remdamasi rizikos vertinimu, skiria inspektavimo laivą, kuris konvencijos rajone atlieka inspektavimą ir kontrolę jūroje visu laikotarpiu, kurį tie laivai ten yra. Laikoma, kad tas įpareigojimas įvykdytas, jei valstybės narės inspektavimo laivą į konvencijos rajoną išsiunčia bendrai arba jei į jį išsiunčiamas Sąjungos inspektavimo laivas.4.Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti įgyvendinant ICCAT sistemą.5.Taikant 3 dalį Komisija arba jos paskirta įstaiga Sąjungos vardu koordinuoja priežiūros ir inspektavimo veiklą. Komisija, derindama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali rengti jungtines inspektavimo programas, kurios padėtų Sąjungai vykdyti įsipareigojimus pagal ICCAT sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybą, priima reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti tas programas, visų pirma atsižvelgdamos į reikiamus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei tų išteklių naudojimo geografinius rajonus.6.Kasmet ne vėliau kaip balandžio 1 d. valstybės narės Komisijai praneša inspektorių, kuriuos jos tais metais ketina skirti ICCAT sistemai įgyvendinti, vardus ir pavardes ir tuo tikslu numatytų skirti inspektavimo laivų pavadinimus. Remdamasi ta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia planą, pagal kurį Sąjunga kasmet dalyvauja įgyvendinant ICCAT sistemą; Komisija tą planą siunčia ICCAT sekretoriatui ir valstybėms narėms.59 straipsnisInspektavimas pažeidimų atvejuLaivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis su jos vėliava plaukiojančio laivo inspektavimas jos uostuose vyktų jai kontroliuojant arba, jei žvejybos laivas yra ne jos uoste, kad jį vykdytų jos paskirtas inspektorius, jei žvejybos laivas:a)nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų arbab)nesilaikė šio reglamento nuostatų arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje.60 straipsnisKryžminiai patikrinimai1.Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį tikrina informaciją, nurodomą inspektavimo bei stebėtojų ataskaitose, LSS pranešimuose ir atitinkamais atvejais eBCD, taip pat savo laivų žvejybos žurnaluose, perkėlimo bei perkrovimo dokumentuose ir laimikio dokumentuose, taip pat tikrina, ar šie dokumentai teikiami laiku.2.Kiekviena valstybė narė atlieka visų iškrautų, perkrautų arba įkeltų į varžas kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivų žurnaluose, perkrovimo, iškrovimo arba įkėlimo į varžas deklaracijose ir visuose kituose susijusiuose dokumentuose, kaip antai sąskaitose faktūrose ir (arba) pardavimo pažymose, kryžminius patikrinimus.10 SKIRSNISVykdymo užtikrinimas61 straipsnisVykdymo užtikrinimasNedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89–91 straipsnių taikymui, visų pirma valstybių narių pareigai žvejybos laivo atžvilgiu imtis atitinkamų vykdymo užtikrinimo priemonių, už paprastųjų tunų žuvininkystės ūkį (-ius) atsakinga valstybė narė tokių priemonių žuvininkystės ūkio atžvilgiu imasi, jei remiantis jos teise nustatyta, kad tas ūkis nesilaiko šio reglamento 46–56 straipsnių nuostatų. Priklausomai nuo pažeidimo sunkumo ir atsižvelgiant į atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas tokios priemonės gali būti, visų pirma, leidimo galiojimo sustabdymas arba panaikinimas ir (arba) baudos skyrimas. Valstybės narės apie bet kokį leidimo galiojimo sustabdymą ar panaikinimą praneša Komisijai, kuri apie tai informuoja ICCAT sekretoriatą, kad būtų atitinkamai pakeistas paprastųjų tunų auginimo ūkių registras.6 SKYRIUSPrekyba62 straipsnisPrekybos priemonės1.Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1224/2009 ir (EB) Nr. 1005/2008 bei Reglamento (ES) Nr. 1379/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1). taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, reeksportuoti ir perkrauti draudžiama, jei kartu su jais nėra pateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti dokumentai, nustatyti šiame reglamente ▌ir Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos ICCAT taisyklės dėl paprastųjų tunų laimikio dokumentavimo programos.2.Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, reeksportuoti bei perkrauti draudžiama, jeigu:a)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota arba laimikio limitas ▌, arbab)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos.3.Nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1224/2009, (EB) Nr. 1005/2008 ir (ES) Nr. 1379/2013 taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, užaugintais tukinimo arba auginimo ūkiuose, neatitinkančiuose 1 dalyje nurodytų reglamentų, juos importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti draudžiama.7 SKYRIUSBaigiamosios nuostatos63 straipsnisVertinimasValstybės narės Komisijai paprašius nedelsdamos pateikia jai išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, Komisija iki ICCAT nustatytos datos ICCAT sekretoriatui pateikia išsamią ICCAT rekomendacijos 19-04 įgyvendinimo ataskaitą.64 straipsnisFinansavimasTaikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/20142014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1)., šis reglamentas laikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje nurodytu daugiamečiu planu.65 straipsnisKonfidencialumasDuomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsnius taikomų konfidencialumo taisyklių.66 straipsnisPakeitimų darymo tvarka1.Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti prie ICCAT priimtų priemonių, kurios Sąjungai ir jos valstybėms narėms yra privalomos, dėl:▌a)nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;b)24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 7 dalyje, 52 straipsnio 2 dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų;c)17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių;d)19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio;e)13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 9 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų;f)11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos;g)nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje;h)41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių;i)priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą;j)laivų skaičiaus, nurodyto 58 straipsnio 3 dalyje;k)I–XV priedų.2.Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai privalo būti susiję tik su atitinkamų ICCAT rekomendacijų, kurios yra privalomos Sąjungai, pakeitimų ir (arba) papildymų įgyvendinimu ▌.67 straipsnisĮgaliojimų delegavimas1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.2.66 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 66 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.6.Pagal 66 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.68 straipsnisKomiteto procedūra1.Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.69 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1936/2001 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 1936/2001 iš dalies keičiamas taip:a)3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami;b)I priede išbraukiami žodžiai Paprastasis tunas: Thunnus thynnus, II priede išbraukiami žodžiai Thunnus thynnus Paprastasis tunas.70 straipsnisReglamento (ES) 2017/2107 pakeitimaiReglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnis išbraukiamas.71 straipsnisReglamento (ES) 2019/833 pakeitimaiReglamento (ES) 2019/833 53 straipsnis išbraukiamas.72 straipsnisPanaikinimas1.Reglamentas (ES) 2016/1627 panaikinamas.2.Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal XVI priede pateiktą atitikties lentelę.73 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta ...Europos Parlamento varduPirmininkasTarybos varduPirmininkas

Image 4C5062021LT14110120210427LT0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Tarybos sprendimą (ES) 2021/764.)C5062021LT14210120210427LT0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (nauja redakcija)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/819.)C5062021LT14310120210427LT0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, siekiant skatinti Europos talentus ir pajėgumus inovacijų srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1312/2013/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2021/820.)C5062021LT14410120210427LT0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/836.)C5062021LT16010120210428LT0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonęOL C ..., ..., p. ...,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento pozicija.,kadangi:(1)bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22)., yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų užtikrintos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos;(2)Tarybos sprendimu 98/392/EB1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1). Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, kuriuose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama platesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse;(3)Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugosTarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (OL L 162, 1986 6 18, p. 34). (toliau – konvencija) šalis;(4)2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą (nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04), tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių;(5)Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuria iš dalies pakeista Rekomendacija 14-04, nustatanti paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris Sąjungos teisėje buvo įgyvendintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/16272016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).;(6)per 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;(7)šiuo reglamentu taip pat turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07ICCAT rekomendacija dėl paprastųjų tunų auginimo., 18-10ICCAT rekomendacija dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų., 96-14ICCAT rekomendacija dėl reikalavimų laikymosi vykdant paprastųjų tunų ir Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybą., 13-13ICCAT rekomendacija dėl ICCAT registro, į kurį traukiami laivai, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, sukūrimo. ir 16-15ICCAT rekomendacija dėl perkrovimo. (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys);(8)Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS paskelbta 2018 m. ataskaitaNuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto ataskaita, Madridas, 2018 m. spalio 1–5 d., paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumą dėl žvejybos (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinančio dydžio. B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia;(9)valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų ▌skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos, o ypač tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo;(10)reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams, laikydamosi savo pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį;(11)siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/20092009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1). nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/20112011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1). nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/20082008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1). nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra tokie elementai kaip nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų ar tam tikros laivų stebėjimo sistemos taisyklės, apimančios įvairias ICCAT rekomendacijoje 19-04 nustatytas priemones. Todėl minėtų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;(12)Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui mažiausias dydis;(13)remiantis ICCAT rekomendacija 19-04, sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą; tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įsipareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/982014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16, 2015 1 23, p. 23). 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl į šį reglamentą tokių įpareigojimų išmesti ar paleisti žuvis į jūrą įtraukti nebūtina ir juo nebus daromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms;(14)2018 m. metiniame susitikime konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Šiuo tikslu 2018 m. metiniame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus;(15)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/20102010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (OL L 194, 2010 7 24, p. 1). numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09–11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. Rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 yra nebeaktualus ir Komisija pasiūlė naują reglamentą, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą Nr. (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą;(16)atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT išteklių valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: ▌ informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių; nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūrosOL L 123, 2016 5 12, p. 1. nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(17)ICCAT susitikimuose Sąjungai atstovaujanti Komisija kasmet tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais; visi šie elementai įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT rekomendacijas, būtų iš dalies keičiami ar papildomi I–XV priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(18)ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos (su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų) dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos (pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės) nuolat tobulėja ir valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu įtvirtinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/20112011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).;(19)šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą;(20)šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/21072017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1). ir (ES) 2019/8332019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1627 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2115/2005 ir (EB) Nr. 1386/2007 (OL L 141, 2019 5 28, p. 1). nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/11542019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1154 dėl daugiamečio Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių atkūrimo plano, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107 (OL L 188, 2019 7 12, p. 1).. Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/20012001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1). nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833.(21)ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Sąjunga vienodai ir veiksmingai įgyvendina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) priimtą daugiametį rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) išteklių valdymo planą.2 straipsnisTaikymo sritisŠis reglamentas taikomas:a)Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone irperkrauna arba laiko – taip pat už konvencijos rajono ribų – konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus;b)Sąjungos žuvininkystės ūkiams;c)trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone;d)trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose.3 straipsnisTikslasŠio reglamento tikslas – įgyvendinti ICCAT priimtą daugiametį paprastųjų tunų išteklių valdymo planą, kuriuo siekiama išlaikyti tokį paprastųjų tunų biomasės dydį, kuris viršytų dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį.4 straipsnisRyšys su kitais Sąjungos teisės aktaisJei šiame reglamente nenurodyta kitaip, jo nuostatos yra taikomos nedarant poveikio kitiems žvejybos sektoriaus Sąjungos teisės aktams, visų pirma:1)Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiam Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis;2)Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiam Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/24032017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81). dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo;4)Reglamentui (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone;5)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/12412019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105). dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones.5 straipsnisTerminų apibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:1)ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija;2)konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos;3)žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;4)gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį ▌;5)SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;6)mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla ▌;7)sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos;8)vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti;9)perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žvejybos produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas;10)pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą;11)gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo;12)gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;13)įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas;14)žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai;15)žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais sužvejoti paprastieji tunai. Žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą;16)auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę;17)skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse;18)stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį; ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį;19)mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:a)bendrasis ilgis <12 m;b)laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;c)žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas;d)įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys arbae)laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai;20)jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams;21)vykdyti žvejybos veiklą – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai žvejoti paprastuosius tunus konkrečiu žvejybos sezonu;22)BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas;23)eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas;24)konvencijos rajonas – konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas;25)perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; Perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą;26)kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių;27)kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais;28)KSŠ – konvencijos susitariančioji šalis ir konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas;29)didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai;30)perkėlimas –a)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;b)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;c)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;d)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje;e)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas;31)veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu;32)žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota;33)žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;34)atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis arba gaudyklė.II SKYRIUSVALDYMO PRIEMONĖS6 straipsnisSu žvejybos valdymo priemonėmis susijusios sąlygos1.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos pastangos atitiktų jai skirtas paprastųjų tunų žvejybos rytų Atlante ir Viduržemio jūroje galimybes. Valstybių narių priimtos priemonės apima individualių kvotų nustatymą ilgesniems nei 24 metrų žūklės laivams, įtrauktiems į 26 straipsnyje nurodytą laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą.2.Valstybė narė reikalauja, kad žūklės laivai nedelsdami plauktų į jos paskirtą uostą, kai tik laivui skirta individuali kvota laikoma išnaudota, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje.3.Frachtavimo operacijos vykdant paprastųjų tunų žvejybą neleidžiamos.7 straipsnisNepaskerstų gyvų paprastųjų tunų palikimas žuvininkystės ūkyje kitiems metams▌1.▌ Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų iš praėjusių metų laimikio palikimas ūkyje kitiems metams gali būti leidžiamas, tik jei įdiegiama sugriežtinta kontrolės sistema, apie kurią valstybė narė praneša Komisijai. Ta sistema yra neatsiejama 13 straipsnyje nurodyto valstybės narės inspektavimo plano dalis ir į ją įtraukiamos bent ▌53 ir 61 straipsniuose nurodytos priemonės.2.Prieš prasidedant žvejybos sezonui už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad būtų atliktas išsamus jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose esančių gyvų paprastųjų tunų, paliktų kitiems metams po masinio skerdimo, vertinimas. Tuo tikslu visi per masinį skerdimą žuvininkystės ūkyje nepaskersti gyvi paprastieji tunai, paliekami kitiems metams po sužvejojimo metų, yra perkeliami į kitas varžas naudojant stereoskopines kameras ar alternatyvias tokio pačio lygio tikslumą užtikrinančias priemones, kaip nurodyta 51 straipsnyje. Viso proceso metu užtikrinamas išsamiai dokumentuojamas atsekamumas. Paprastųjų tunų palikimas kitiems metams po metų, kuriais masinis skerdimas nebuvo vykdomas, kontroliuojamas kasmet, taikant tą pačią rizikos vertinimu grindžiamo atitinkamų ėminių ėmimo procedūrą.3.Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, pagal kurias nustatoma sugriežtinta gyvų paprastųjų tunų palikimo kitiems metams kontrolės sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 straipsnisNeišnaudotų kvotų perkėlimasNeišnaudotų kvotų perkėlimas kitiems metams neleidžiamas.9 straipsnisKvotų perleidimas1.Sąjunga ir kitos KSŠ kvotas perleisti vienos kitoms gali tik gavusios išankstinį atitinkamų valstybių narių ir (arba) KSŠ leidimą. Komisija likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki kvotų perleidimo apie tai praneša ICCAT sekretoriatui.2.Leidžiama perleisti kvotas žvejybos įrankio grupėse, taip pat perleisti kiekvienos valstybės narės priegaudos kvotas ir individualias žvejybos kvotas su sąlyga, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) iš anksto apie tokį perleidimą informuoja Komisiją, kad ši galėtų dar iki perleidimo informuoti ICCAT sekretoriatą.10 straipsnisIšskaitymas iš kvotų peržvejojimo atvejuKai valstybės narės peržvejoja joms skirtas kvotas ir ši padėtis negali būti ištaisyta pasikeičiant kvotomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsniai.11 straipsnisMetiniai žvejybos planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos planą. Planas apima bent šią informaciją žūklės laivų ir gaudyklių atveju:a)kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas;b)atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus;c)individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones;d)laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją;e)informaciją apie paskirtuosius uostus;f)priegaudos taisykles irg)ilgesnių nei 24 m žūklės laivų, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių.2.Valstybės narės, turinčios mažos apimties priekrantės žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, stengiasi skirti konkrečias sektorines kvotas tiems laivams ir jas įtraukia į savo žvejybos planus. Į savo stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planus jos taip pat įtraukia papildomas priemones, kuriomis siekia atidžiai stebėti, kaip tas laivynas naudoja kvotas. Kad visiškai išnaudotų savo žvejybos galimybes, valstybės narės, naudodamos 1 dalyje nurodytus parametrus, gali varijuoti laivų, kuriems leidžia žvejoti, skaičių.3.Portugalija ir Ispanija gali skirti sektorines kvotas kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams, veiklą vykdantiems Azorų, Madeiros ir Kanarų salynų Sąjungos vandenyse. Sektorinę kvotą jos įtraukia į savo metinius žvejybos planus, o papildomas tos kvotos naudojimo stebėsenos priemones aiškiai nustato savo metiniuose stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planuose.4.Jei valstybės narės paskiria sektorines kvotas pagal 2 ar 3 dalį, galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo nustatytas reikalavimas dėl minimalaus 5 tonų kvotos dydžio netaikomas.5.Atitinkama valstybė narė apie kiekvieną metinio žvejybos plano pakeitimą praneša Komisijai likus ne mažiau kaip trims darbo dienoms iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios. Komisija apie pakeitimą praneša ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip vienai darbo dienai iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios.12 straipsnisŽvejybos galimybių paskirstymasPagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat ▌ teisingai paskirsto nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą ir skatina Sąjungos žvejybos laivus naudoti selektyvius žvejybos įrankius arba mažesnį poveikį aplinkai darančius žvejybos būdus.13 straipsnisMetiniai žvejybos pajėgumų valdymo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tame plane valstybės narės koreguoja žūklės laivų ir gaudyklių skaičių taip, kad būtų užtikrinta, kad žvejybos pajėgumai atitiktų žūklės laivams ir gaudyklėms skirtas atitinkamo kvotos laikotarpio žvejybos galimybes. Valstybės narės žvejybos pajėgumus koreguoja naudodamos galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo apibrėžtus parametrus. Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pajėgumai koreguojami juos varijuojant ne daugiau kaip 20 %, palyginti su 2018 m. baziniais žvejybos pajėgumais.14 straipsnisMetiniai inspektavimo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį inspektavimo planą, kuriuo siekia užtikrinti šio reglamento laikymąsi. Valstybės narės savo atitinkamus planus teikia Komisijai. Tie planai rengiami remiantis:a)inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje;b)nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį.15 straipsnisMetiniai auginimo valdymo planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį auginimo valdymo planą.2.Metiniu auginimo valdymo planu valstybė narė užtikrina, kad bendri perkėlimo pajėgumai ir bendri auginimo pajėgumai atitiktų auginti galimų paprastųjų tunų apskaičiuotąjį kiekį.3.Valstybės narės apriboja savo tunų auginimo pajėgumus iki bendrų auginimo pajėgumų, kurie užregistruoti ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre arba dėl kurių 2018 m. išduotas leidimas ir apie kuriuos pranešta ICCAT.4.Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybių narių žuvininkystės ūkius, kiekis negali būti didesnis už perkeltų tunų kiekius, kuriuos tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai užregistravo ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre 2005 m., 2006 m., 2007 m. arba 2008 m.5.Jei valstybė narė turi padidinti didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į vieną ar kelis jos tunų auginimo ūkius, kiekį, tas padidinimas turi atitikti tai valstybei narei paskirtas žvejybos galimybes, įskaitant bet kokį gyvų paprastųjų tunų importą iš kitos valstybės narės arba susitariančiosios šalies.6.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad mokslininkai, kuriems SCRS yra pavedęs atlikti bandymus, per kuriuos nustatomas augimo greitis tukinimo laikotarpiu, galėtų patekti į ūkius ir gauti pagalbą, kad galėtų atlikti savo užduotis.7.Atitinkamais atvejais valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia Komisijai peržiūrėtus auginimo valdymo planus.16 straipsnisMetinių planų perdavimas1.Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė Komisijai perduoda šiuos planus:a)metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį;b)metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį;c)metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ird)metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį.2.Komisija surenka 1 dalyje nurodytus planus ir panaudoja juos rengdama Sąjungos metinį planą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. Komisija Sąjungos planą perduoda svarstyti ir tvirtinti ICCAT.3.Jei valstybė narė iki nurodyto termino nepateikia Komisijai kurio nors 1 dalyje nurodyto plano per toje dalyje nustatytą terminą, Komisija gali nuspręsti Sąjungos planą ICCAT sekretoriatui pateikti be atitinkamos valstybės narės planų. Atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija stengiasi atsižvelgti į vieną iš 1 dalyje nurodytų planų, pateiktų pasibaigus toje dalyje nustatytam terminui, tačiau iki 2 dalyje nurodyto termino. Jei valstybės narės pateiktas planas neatitinka šio reglamento nuostatų, susijusių su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais, ir jame yra rimtų trūkumų, dėl kurių ICCAT komisija gali nepatvirtinti Sąjungos metinio plano, Komisija gali nuspręsti Sąjungos metinį planą perduoti ICCAT sekretoriatui be atitinkamos valstybės narės planų. Komisija kuo greičiau informuoja atitinkamą valstybę narę ir stengiasi įtraukti visus tos valstybės narės pateiktus peržiūrėtus planus į Sąjungos planą arba į Sąjungos plano pakeitimus, jei jie atitinka šio reglamento nuostatas, susijusias su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais.III SKYRIUSTECHNINĖS PRIEMONĖS17 straipsnisŽvejybos sezonai1.Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti nuo gegužės 26 d. iki liepos 1 d.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kipras ir Graikija gali, pateikdamos savo metinius žvejybos planus, kaip nurodyta 11 straipsnyje, prašyti, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista žvejoti paprastuosius tunus rytų Viduržemio jūroje (FAO 37.3.1 ir 37.3.2 žvejybos rajone) nuo gegužės 15 d. iki liepos 1 d.3.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kroatija gali 11 straipsnyje nurodytuose savo metiniuose žvejybos planuose prašyti, kad su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista paprastuosius tunus auginimo tikslais žvejoti Adrijos jūroje (FAO 37.2.1 žvejybos rajone) iki liepos 15 d.4.Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė Komisijai pateikia įrodymų, kad dėl oro sąlygų kai kurie iš jos gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojančių laivų kuriais nors metais negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali nuspręsti, kad atskirų gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie pateko į tokią padėtį, 1 dalyje nurodytas žvejybos sezonas būtų pratęstas tiek žvejybos dienų, kiek jų buvo prarasta, bet ne daugiau kaip 10 dienų. Atvejai, kai atitinkami laivai arba jungtinės žvejybos operacijos atveju – visi joje dalyvaujantys laivai nevykdo veiklos, turi būti tinkamai pagrindžiami pateikiant oro sąlygų pranešimus ir laivų stebėjimo sistemos (LSS) fiksuojamas koordinates.5.Dideliems žvejybos pelaginėmis ūdomis laivams žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama laikotarpiu nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.6.Valstybės narės savo metiniuose žvejybos planuose nustato savo laivynų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir didelius pelaginėmis ūdomis žvejojančius laivus, žvejybos sezonus.18 straipsnisĮpareigojimas iškrauti laimikįŠio skyriaus nuostatos taikomos nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, įskaitant visas taikytinas nuo jo nukrypti leidžiančias nuostatas, taikymui.19 straipsnisMažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis1.Draudžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti paprastuosius tunus, įskaitant sužvejotus kaip priegauda arba vykdant mėgėjų žvejybą, kurių svoris mažesnis nei 30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažesnis nei 115 cm.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau nurodytam paprastųjų tunų laimikiui taikomas 8 kg arba 75 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis paprastųjų tunų dydis:a)paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų;b)paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, irc)paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų.3.2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma laikantis I priede nustatytų specialiųjų sąlygų.4.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, žvejojantiems pagal I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas. Atitinkami laivai įrašomi į 26 straipsnyje nurodytą žūklės laivų sąrašą.5.Šiame straipsnyje nustatytų mažiausių orientacinių dydžių nesiekiančios į jūrą išmestos negyvos žuvys įskaičiuojamos į valstybės narės kvotą.20 straipsnisAtsitiktinis mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikis1.Nukrypstant nuo 19 straipsnio 1 dalies, visiems žūklės laivams ir gaudyklėms, kuriais vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, leidžiama sužvejoti ne didesnį kaip 5 %, skaičiuojant individais, atsitiktinį paprastųjų tunų, kurių svoris 8–30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo 75–115 cm, laimikį.2.1 dalyje nurodyta 5 % dalis apskaičiuojama remiantis bendruoju paprastųjų tunų laimikiu, bet kuriuo metu po kiekvienos žvejybos operacijos laikomu laive arba gaudyklėje.3.Atsitiktinis laimikis išskaitomas iš valstybės narės, atsakingos už žūklės laivą arba gaudyklę, kvotos.4.Atsitiktiniam mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių paprastųjų tunų laimikiui taikomi 31, 33, 34 ir 35 straipsniai.21 straipsnisPriegauda1.Kiekviena valstybė narė numato, kokia jos paprastųjų tunų kvotos dalis bus sužvejojama kaip priegauda, ir apie tai informuoja Komisiją teikdama savo žvejybos planą.2.Leidžiamos priegaudos dydis, neviršijantis 20 % bendro kiekvieno žvejybos reiso pabaigoje laive laikomo laimikio, ir apskaičiavimo, kokią bendro laive laikomo laimikio dalį ta priegauda sudaro, metodika turi būti aiškiai nustatyta 11 straipsnyje nurodytame metiniame žvejybos plane. Priegaudos procentinis dydis gali būti apskaičiuojamas pagal svorį arba pagal žuvų skaičių. Apskaičiavimas pagal žuvų skaičių taikomas tik ICCAT valdomų tunų ir tunams giminingų rūšių atveju. Mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui leidžiamos priegaudos dydis gali būti apskaičiuojamas kasmet.3.Visa laive laikomų arba į jūrą išmestų negyvų paprastųjų tunų priegauda išskaitoma iš vėliavos valstybės narės kvotos, užregistruojama ir apie ją pranešama Komisijai pagal 31 ir 32 straipsnius.4.Jei valstybės narės paprastųjų tunų kvotos neturi, atitinkama priegauda išskaitoma iš Sąjungos specialios paprastųjų tunų priegaudos kvotos, nustatytos pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.5.Jei valstybei narei paskirta visa kvota išnaudota, su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir ta valstybė narė imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Jei Sąjungos speciali paprastųjų tunų priegaudos kvota, nustatyta pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį, išnaudota, su valstybių narių, neturinčių paprastųjų tunų kvotos, vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir tos valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Tokiais atvejais negyvų paprastųjų tunų perdirbimas ir verslinis naudojimas draudžiami, ir visas laimikis turi būti užregistruotas. Valstybės narės kasmet Komisijai teikia informaciją apie tokios negyvų paprastųjų tunų priegaudos dydžius, o ši tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.6.Visi laivuose, kurie nevykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklos, palikti paprastieji tunai aiškiai atskiriami nuo kitų rūšių žuvų, kad kontrolės institucijos galėtų patikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. Tą priegaudą galima parduoti, jei kartu pateikiamas eBCD.22 straipsnisOro priemonių naudojimasDraudžiama paprastųjų tunų ieškoti naudojantis bet kokiomis oro priemonėmis, įskaitant orlaivius, sraigtasparnius ar bet kurios rūšies bepiločius orlaivius.IV SKYRIUSMĖGĖJŲ ŽVEJYBA23 straipsnisSpeciali mėgėjų žvejybos kvota1.Kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja skirdama specialią tokios žvejybos kvotą. Nustatant šią kvotą atsižvelgiama į galimą negyvų paprastųjų tunų kiekį, taip pat žvejybos, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos, atveju. Valstybės narės teikdamos savo žvejybos planus informuoja Komisiją apie paskirtą mėgėjų žvejybos kvotą.2.Apie sužvejotą negyvų paprastųjų tunų kiekį pranešama ir jis įskaičiuojamas į valstybės narės kvotą.24 straipsnisMėgėjų žvejybai taikomos specialiosios sąlygos1.Kiekviena mėgėjų žvejybai paskirtą paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja laivams išduodama mėgėjų žvejybos leidimus. ICCAT paprašius, valstybės narės pateikia Komisijai mėgėjų žvejybos laivų, kuriems suteiktas žvejybos leidimas žvejoti paprastuosius tunus, sąrašą. Sąraše, kurį Komisija elektroniniu būdu pateikia ICCAT, turi būti ši informacija apie kiekvieną laivą:a)laivo pavadinimas;b)registro numeris;c)numeris ICCAT registre (jei yra);d)ankstesnis pavadinimas (jei yra) ire)savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas.2.Vykdant mėgėjų žvejybą draudžiama vienam laivui per dieną sužvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti daugiau kaip vieną paprastąjį tuną.3.Vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotus paprastuosius tunus parduoti draudžiama.4.Kiekviena valstybė narė registruoja paprastųjų tunų laimikio, sužvejoto vykdant mėgėjų žvejybą, duomenis, įskaitant kiekvieno paprastojo tuno svorį ir, kai įmanoma, ilgį, ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. praėjusių metų duomenis pateikia Komisijai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.5.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų kuo geriau užtikrinti, kad vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami į jūrą. Visi iškraunami paprastieji tunai turi būti neapdoroti, be žiaunų ir (arba) išdarinėti.25 straipsnisSugavimas, įsago įsegimas ir paleidimas į jūrą1.Nukrypstant nuo 23 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, leidžiančios šiaurės rytų Atlante vykdyti žvejybą, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos ir kurią vykdo tik sportinės žvejybos laivai, gali nedideliam skaičiui tik sportinės žvejybos laivų leisti be specialios kvotos žvejoti paprastuosius tunus tam, kad juos sugautų, įsegtų jiems įsagą ir paleistų į jūrą. Tokie laivai veiklą vykdo pagal mokslinių tyrimų įstaigos mokslinį projektą, kuris įtrauktas į mokslinių tyrimų programą. Projekto rezultatai pateikiami atitinkamoms vėliavos valstybės narės institucijoms.2.Laivai, vykdantys mokslinius tyrimus pagal ICCAT paprastųjų tunų išteklių mokslinių tyrimų programą, nelaikomi vykdančiais 1 dalyje nurodytą sugavimo, įsagų segimo ir paleidimo į jūrą veiklą.3.Sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo veiklą leidžiančios valstybės narės:a)kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą;b)vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento nuostatų;c)užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ird)kasmet likus ne mažiau kaip 50 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos ataskaitą. Tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo.4.Apie visus per sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo į jūrą procesą nugaišusius paprastuosius tunus yra pranešama ir jie išskaičiuojami iš vėliavos valstybės narės kvotos.V SKYRIUSKONTROLĖS PRIEMONĖS1 SKIRSNISLAIVŲ IR GAUDYKLIŲ SĄRAŠAI IR REGISTRAI26 straipsnisLaivų sąrašai ir registrai1.Valstybės narės kasmet likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios Komisijai elektroninėmis priemonėmis naujausios redakcijos ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairėsehttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html nurodytu formatu pateikia šiuos laivų sąrašus:a)visų žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą irb)visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą.Komisija šią informaciją likus ne mažiau kaip 15 dienų iki žvejybos veiklos pradžios perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į laivų, kuriems leidžiama žvejoti, ICCAT registrą ir atitinkamais atvejais į laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, ICCAT registrą.2.Per kalendorinius metus žvejybos laivas gali būti įtrauktas į abu 1 dalyje nurodytus sąrašus su sąlyga, kad jis neįtraukiamas į abu sąrašus vienu metu.3.1 dalies a ir b punktuose nurodyta informacija apie laivus apima laivo pavadinimą ir Sąjungos laivyno registro numerį (CFR), kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2182017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9). I priede.4.Atgaline data pateikiamos informacijos Komisija nepriima.5.Paskesni 1 ir 3 dalyse nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik jei žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl su veikla susijusių teisėtų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir pateikia:a)išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas irb)išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją.6.Komisija prireikus per metus keičia 1 dalyje nurodytą informaciją apie laivus ir atnaujintą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui pagal Reglamento (ES) 2017/2403 7 straipsnio 6 dalį.27 straipsnisLaivų žvejybos leidimai1.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, įtrauktiems į vieną iš 26 straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodytų sąrašų. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie išduodami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.2.Nedarant poveikio 21 straipsnio 6 dalies taikymui, laikoma, kad į 26 straipsnio 1 dalyje nurodytus ICCAT registrus neįtrauktiems Sąjungos žvejybos laivams rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti paprastųjų tunų neleidžiama.3.Kai laikoma, jog laivui skirta individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina laivui išduotą paprastųjų tunų žvejybos leidimą ir gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos paskirtą uostą.28 straipsnisGaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašai ir registrai1.Kiekviena valstybė narė elektroninėmis priemonėmis Komisijai kaip savo žvejybos planų dalį pateikia gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, sąrašą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tos gaudyklės galėtų būti įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą.2.Valstybės narės žvejybos leidimus išduoda tik dėl tų gaudyklių, kurios įtrauktos į 1 dalyje nurodytą sąrašą. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie parengiami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.3.Laikoma, kad Sąjungos gaudyklėmis, kurios nėra įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama. Tomis gaudyklėmis sužvejotus paprastuosius tunus laikyti laive, perkelti, įkelti į varžas arba iškrauti draudžiama.4.Kai laikoma, jog gaudyklės individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina tai gaudyklei skirtą paprastųjų tunų žvejybos leidimą.29 straipsnisInformacija apie žvejybos veiklą1.Kasmet ne vėliau kaip liepos 15 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai išsamią informaciją apie per praėjusius metus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje sužvejotą paprastųjų tunų laimikį. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT. Ta informacija apima:a)kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį;b)kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį;c)kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo;d)bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ire)bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą).2.Valstybės narės apie su jų vėliava plaukiojančius laivus, kurie neturėjo leidimo vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, bet sužvejojo paprastųjų tunų kaip priegaudą, pateikia Komisijai tokią informaciją:a)laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba valstybinį registracijos numerį, jei laivas neregistruotas ICCAT, irb)bendrą paprastųjų tunų laimikį.3.Valstybės narės Komisijai praneša visą informaciją apie laivus, kuriems netaikomos 1 ir 2 dalys, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus. Komisija kaip įmanoma greičiau perduoda šią informaciją ICCAT sekretoriatui.30 straipsnisJungtinės žvejybos operacijos1.Vykdyti bet kokią jungtinę paprastųjų tunų žvejybos operaciją leidžiama tik jei dalyvaujantiems laivams suteiktas atitinkamos (-ų) vėliavos valstybės (-ių) narės (-ių) leidimas. Kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gautų leidimą, jame turi būti paprastųjų tunų žvejybos įranga, jam turi būti suteikta individuali kvota ir jis turi vykdyti 32 straipsnyje nustatytus pranešimo įpareigojimus.2.Jungtinėms žvejybos operacijoms skirta kvota yra lygi dalyvaujantiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams skirtų kvotų sumai.3.Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai nedalyvauja jungtinėse žvejybos operacijose su kitų KSŠ gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais.4.Prašymo leisti dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje forma pateikta IV priede. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad iš jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančio (-ių) savo gaubiamaisiais tinklais žvejojančio (-ių) laivo (-ų) gautų informaciją apie:a)laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą;b)dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę;c)individualias laivų kvotas;d)laimikio paskirstymo laivams raktą ire)paskirties žuvininkystės ūkius.5.Kiekviena valstybė narė 4 dalyje nurodytą informaciją Komisijai perduoda likus ne mažiau kaip 10 dienų iki jungtinės žvejybos operacijos pradžios, naudodama IV priede pateiktą formą. Likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki žvejybos operacijos pradžios Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių kitų žvejybos laivų vėliavos valstybei.6.Force majeure atvejais 5 dalyje nustatyti terminai netaikomi teikiant informaciją apie paskirties žuvininkystės ūkius. Tokiais atvejais valstybės narės atnaujintą minėtą informaciją kartu su įvykių, dėl kurių susidarė force majeure, aprašymu Komisijai pateikia kiek galėdamos greičiau. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2 SKIRSNISLAIMIKIO REGISTRAVIMAS31 straipsnisRegistravimo reikalavimai1.Sąjungos žūklės laivų kapitonai laivo operacijas registruoja žvejybos žurnale, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14, 15, 23 ir 24 straipsnių ir šio reglamento II priedo A skirsnio.2.Sąjungos vilkikų, pagalbinių laivų ir perdirbimo laivų kapitonai registruoja laivo veiklą pagal II priedo B, C ir D skirsniuose išdėstytus reikalavimus.32 straipsnisKapitonų ir gaudyklių operatorių siunčiamos laimikio ataskaitos1.Žvejybos veiklą vykdančių Sąjungos žūklės laivų kapitonai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo vėliavos valstybėms narėms elektroninėmis priemonėmis siunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tų ataskaitų siųsti neprivaloma, kai laivas yra uoste, išskyrus atvejus, kai jis dalyvauja jungtinėje žvejybos operacijoje. Ataskaitose teikiami duomenys imami iš žvejybos žurnalų ir apima datą, laiką, vietą (ilgumą ir platumą) ir konvencijos rajone sužvejotų paprastųjų tunų svorį ir skaičių, įskaitant į jūrą paleistas žuvis ir į jūrą išmestas negyvas žuvis. Ataskaitas kapitonai siunčia naudodami III priede nustatytą formą arba formą, kurią naudoti reikalauja valstybė narė.2.Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų kapitonai 1 dalyje nurodytas kasdienes ataskaitas rengia apie kiekvieną žvejybos operaciją, įskaitant operacijas, per kurias žuvų sužvejota nebuvo. Ataskaitas už praėjusią dieną laivo kapitonas arba jo įgaliotasis atstovas savo vėliavos valstybei narei nusiunčia iki 9:00 val. (GMT).3.Gaudyklių, kuriomis vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, operatoriai arba jų įgaliotieji atstovai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo valstybėms narėms per 48 valandas elektroninėmis priemonėmis nusiunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose nurodomas gaudyklės numeris ICCAT registre, laimikio sužvejojimo data ir laikas, sužvejotų paprastųjų tunų svoris ir skaičius, įskaitant nulinį laimikį ir į jūrą paleistų žuvų bei į jūrą išmestų negyvų žuvų kiekius. Tą informaciją jie siunčia naudodami III priede nustatytą formą.4.Žūklės laivų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kapitonai 1 dalyje nurodytas ataskaitas už praėjusią savaitę, kuri baigiasi sekmadienį, savo vėliavos valstybei narei atsiunčia ne vėliau kaip antradienį 12:00 val. (GMT).3 SKIRSNISIŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS33 straipsnisPaskirtieji uostai1.Kiekviena valstybė narė, kuriai skirta paprastųjų tunų kvota, paskiria uostus, kuriuose leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas. Informacija apie paskirtuosius uostus įtraukiama į 11 straipsnyje nurodytus metinius žvejybos planus. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie visus informacijos apie paskirtuosius uostus pasikeitimus. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2.Kad uostas būtų priskirtas prie paskirtųjų uostų, uosto valstybė narė turi užtikrinti, kad būtų įvykdytos šios sąlygos:a)nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas;b)nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos irc)nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje.3.Vietose, kurios nėra KSŠ ar valstybių narių paskirti uostai, draudžiama iš žūklės laivų, taip pat perdirbimo ir pagalbinių laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį rytų Atlante ar Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. Iš gaudyklės arba varžos išimti paskersti negyvi paprastieji tunai išimties tvarka gali būti pagalbiniu laivu transportuoti į perdirbimo laivą su sąlyga, kad transportavimą prižiūri kontrolės institucija.34 straipsnisIšankstinis pranešimas apie iškrovimą1.Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis ne mažesnis kaip 12 metrų, įtrauktų į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą, kapitonams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnis. Išankstinis pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį siunčiamas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais arba iškrovimo infrastruktūra pageidaujama pasinaudoti, kompetentingai institucijai.2.Prieš įplaukdami į uostą, į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą įtrauktų Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis yra mažesnis kaip 12 metrų, taip pat perdirbimo laivų ir pagalbinių laivų kapitonai arba jų atstovai likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar iškrovimo infrastruktūra jie pageidauja pasinaudoti, kompetentingai institucijai bent šią informaciją:a)numatomą atvykimo laiką;b)įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį;c)informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas;d)žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą.3.Kai pagal taikomus Sąjungos teisės aktus valstybėms narėms leidžiama taikyti trumpesnį pranešimo pateikimo terminą nei keturios valandos iki numatyto atvykimo laiko, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti pranešama iki atvykimo į uostą laikantis taikomo termino. Jeigu žvejybos vietos yra arčiau nei keturios valandos kelio nuo uosto, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti koreguojama bet kuriuo metu prieš atvykstant į uostą.4.Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus einamųjų metų išankstinius pranešimus.5.Visas Sąjungoje vykdomas iškrovimo operacijas tikrina atitinkamos uosto valstybės narės kontrolės institucijos, o tam tikra procentinė dalis patikrinama remiantis rizikos vertinimo sistema, apimančia kvotas, laivyno dydį ir žvejybos pastangas. Išsami informacija apie tokią kiekvienos valstybės narės priimtą kontrolės sistemą išdėstoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane.6.Sąjungos žūklės laivo kapitonai, nepriklausomai nuo laivo ilgio, per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos valstybės narės arba KSŠ, kurioje vykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms ir savo vėliavos valstybei narei pateikia iškrovimo deklaraciją. Žūklės laivo kapitonas yra atsakingas už deklaracijos išsamumą bei teisingumą ir juos patvirtina. Iškrovimo deklaracijoje turi būti nurodomi bent iškrautų paprastųjų tunų kiekiai ir rajonas, kuriame jie sužvejoti. Visas iškrautas laimikis pasveriamas. Uosto valstybė narė iškrovimo duomenis per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos išsiunčia vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijoms.35 straipsnisPerkrovimas1.Sąjungos žvejybos laivams, kuriuose yra paprastųjų tunų, ar Sąjungos vandenyse esantiems trečiųjų valstybių laivams bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama atlikti perkrovimą jūroje.2.Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2017/2107 52 straipsnio 2 ir 3 dalių ir 54 bei 57 straipsnių taikymui, žvejybos laivai paprastųjų tunų laimikį perkrauna tik paskirtuosiuose uostuose, kaip nurodyta šio reglamento 33 straipsnyje.3.Žvejybos laivo, į kurį perkraunama, kapitonas arba jo atstovas likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko atitinkamoms uosto valstybės institucijoms pateikia V priede pateiktame perkrovimo deklaracijos šablone išvardytą informaciją. Bet kokiam perkrovimui reikalingas žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba vėliavos KSŠ išankstinis leidimas. Be to, laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas perkrovimo metu informuoja savo vėliavos valstybę narę arba KSŠ apie V priede reikalaujamas datas.4.Atplaukusį žvejybos laivą, į kurį perkraunama, iš karto inspektuoja uosto valstybė narė ir patikrina jame esančius kiekius ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus.5.Sąjungos žvejybos laivo kapitonas per 15 dienų nuo perkrovimo pabaigos užpildo ir savo vėliavos valstybei narei persiunčia ICCAT perkrovimo deklaraciją. Žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją pagal V priedą. Perkrovimo deklaracijoje nurodomas eBCD numeris, kad būtų lengviau atlikti kryžminę joje pateiktų duomenų patikrą.6.Uosto valstybė per 5 dienas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijai išsiunčia perkrovimo duomenis.7.Visas perkrovimo operacijas tikrina paskirtojo uosto valstybės narės kompetentingos institucijos.4 SKIRSNISPAREIGA TEIKTI ATASKAITAS36 straipsnisSavaitinės kiekių ataskaitosKiekviena valstybė narė siunčia Komisijai savaitines laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose pateikiami pagal 32 straipsnį reikalaujami duomenys apie gaudykles, gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir kitus žūklės laivus. ▌Informacija išdėstoma pagal žvejybos įrankių tipą ▌. Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.37 straipsnisInformacija apie kvotos išnaudojimą1.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 34 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog yra išnaudota 80 % žvejybos įrankio grupei skirtos kvotos.2.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog žvejybos įrankio grupei arba jungtinei žvejybos operacijai ar gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui skirta kvota yra išnaudota. Ta informacija pateikiama kartu su oficialiais dokumentais, įrodančiais, kad valstybė narė laivynui, žvejybos įrankio grupei, jungtinės žvejybos operacijos dalyviams arba individualią kvotą turintiems laivams uždraudė žvejoti arba liepė grįžti į uostą, taip pat aiškiai nurodė draudimo žvejoti datą ir laiką.3.Komisija informuoja ICCAT sekretoriatą apie datas, kuriomis Sąjungai skirta paprastųjų tunų kvota tapo išnaudota.5 SKIRSNISSTEBĖTOJŲ PROGRAMOS38 straipsnisNacionalinė stebėtojų programa1.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų, kuriems išduotas oficialus tapatybės dokumentas, vykdomas laivų ir gaudyklių, kuriais žvejojami paprastieji tunai, stebėjimas aprėptų bent:a)20 % jos žvejybos pelaginiais tralais veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 m);b)20 % jos žvejybos ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);c)20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);d)100 % vilkikų;e)100 % skerdimo gaudyklėse operacijų.Valstybės narės, turinčios mažiau nei penkis pirmos pastraipos a, b ir c punktuose išvardytų kategorijų žūklės laivus, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų veikla aprėptų ne mažiau kaip 20 % laiko, kurį laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklą.2.Nacionalinio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą;b)registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:a)laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą);b)rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą;c)žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove;d)laimikio sužvejojimo datą;c)tikrinti laivo žurnalo įrašus;d)nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių.3.Be 2 dalyje nurodytų užduočių, nacionaliniai stebėtojai remdamiesi SCRS gairėmis vykdo mokslinį darbą, be kita ko, renka būtinus duomenis.4Duomenys ir informacija, surinkti pagal kiekvienos valstybės narės stebėtojų programą, pateikiami Komisijai, o ši juos persiunčia atitinkamai SCRS arba ICCAT sekretoriatui.5.Taikant 1–3 dalis kiekviena valstybė narė užtikrina:a)laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas;b)kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;c)kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti;d)kad konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos.39 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų programa1.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninių stebėtojų programa būtų veiksmingai įgyvendinama, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir VIII priede.2.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas būtų:a)visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus;b)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų;c)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas;d)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;e)kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose;f)kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose irg)paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą.3.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra ICCAT regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama.4.Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam žuvininkystės ūkiui visam įkėlimo į varžas operacijų laikui būtų skirtas vienas ICCAT regioninis stebėtojas. Force majeure atvejais, kai force majeure aplinkybes patvirtina žuvininkystės ūkio valstybė narė, vienas ICCAT regioninis stebėtojas gali būti skirtas daugiau nei vienam žuvininkystės ūkiui, siekiant išvengti ūkio operacijų pertrūkio, jei užtikrinama, kad stebėtojo užduotys būtų tinkamai įvykdytos. Tačiau tokiu atveju už ūkius atsakinga valstybė narė nedelsdama paprašo atsiųsti papildomą regioninį stebėtoją.5.ICCAT regioninio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį;b)pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jo paties stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta;c)vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą.6.Regioniniams stebėtojams vykdant pareigas kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių, gaudyklių ir laivų operatoriai jokiu būdu jiems netrukdo, jų nebaugina, nesikiša į jų darbą ir nedaro jiems įtakos.6 SKIRSNISPERKĖLIMO OPERACIJOS40 straipsnisPerkėlimo leidimas1.Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas ar jo atstovas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, iš kurio (-ios) perkeliama, operatorius vėliavos valstybei narei arba už žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingai valstybei narei siunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:a)žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre;b)numatytą perkėlimo laiką;c)įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį;d)vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius;e)vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, jei yra, irf)paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą.2.1 dalies taikymo tikslais valstybė narė kiekvienai transportavimo varžai priskiria unikalų numerį. Jei vienos žvejybos operacijos laimikiui perkelti prireikia kelių transportavimo varžų, pakanka parengti vieną perkėlimo deklaraciją, tačiau joje turi būti nurodyti visų naudotų transportavimo varžų numeriai ir aiškiai nurodyta, kiek paprastųjų tunų transportuojama kiekvienoje varžoje.3.Varžų numeriai priskiriami pagal unikalią numeravimo sistemą, juos sudaro bent triraidis kodas, atitinkantis ūkio valstybės narės kodą, ir po jo einantys trys skaitmenys. Unikalus varžos numeris yra nuolatinis ir negali būti perskirtas kitai varžai.4.1 dalyje nurodyta valstybė narė kiekvienai perkėlimo operacijai suteikia leidimo numerį, kurį praneša atitinkamai žvejybos laivo kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Leidimo numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, reiškiančios leidimą (AUT) arba atsisakymą jį išduoti (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai.5.1 dalyje nurodyta valstybė narė perkėlimo leidimą išduoda arba atsisako jį išduoti per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo. Perkėlimo operacija nepradedama be išduoto išankstinio leidimo.6.Perkėlimo leidimas nereiškia, kad leidžiama atlikti įkėlimo į varžas operaciją.41 straipsnisAtsisakymas išduoti perkėlimo leidimą ir paprastųjų tunų paleidimas į jūrą1.Už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį arba gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako išduoti leidimą perkelti žuvis, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji nustato, kad:a)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas;c)žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus arbad)vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso.2.Jei perkėlimo leidimas neduodamas, 1 dalyje nurodyta valstybė narė atitinkamai žūklės laivo ar vilkiko kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui nedelsdama duoda nurodymą paleisti žuvis į jūrą, kuriuo jie informuojami, kad perkėlimo leidimas neduotas ir jie turi žuvis paleisti į jūrą pagal XII priedą.3.Jei transportuojant žuvis į žuvininkystės ūkį sugenda vilkiko LSS, jis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip per 72 valandas pakeičiamas kitu tinkamai veikiančią LSS turinčiu vilkiku arba jame įtaisoma ar naudojama nauja veikianti LSS. 72 valandų terminas gali būti išimties tvarka pratęstas dėl force majeure arba su veikla susijusių teisėtų priežasčių. Apie gedimą nedelsiant pranešama Komisijai, o ši informuoja ICCAT sekretoriatą. Kapitonas arba jo atstovas nuo gedimo nustatymo iki padėties ištaisymo kas keturias valandas vėliavos valstybės narės kontrolės institucijoms tinkamomis ryšio priemonėmis praneša naujausias žvejybos laivo geografines koordinates.42 straipsnisPerkėlimo deklaracija1.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją.2.Už žvejybos laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę, iš kurių perkeliama, atsakingos valstybės narės institucijos perkėlimo deklaracijų formas numeruoja. Deklaracijos formos numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, po kurio seka keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys eilės skaitmenys, po kurių nurodomos trys raidės – ITD (VN-20**/xxx/ITD).3.Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas. Žūklės laive arba gaudyklėje ir vilkikuose saugoma deklaracijos kopija.4.Perkėlimo operacijas atliekančių laivų kapitonai teikia ataskaitas apie laivo veiklą pagal II priedą.5.Informacija apie negyvas žuvis registruojama laikantis XIII priede nustatytų procedūrų.43 straipsnisStebėjimas vaizdo kamera1.Žūklės laivo arba vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius užtikrina, kad perkėlimas būtų stebimas vandenyje esančia vaizdo kamera, kad būtų galima patikrinti perkeliamų žuvų skaičių. Vaizdo įrašymas atliekamas laikantis X priede nustatytų būtinųjų standartų ir procedūrų.2.Jeigu SCRS prašo Komisijos pateikti vaizdo įrašų kopijas, valstybės narės tas kopijas pateikia Komisijai, o ši jas persiunčia SCRS ▌.44 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų atliekamas tikrinimas ir tyrimų vykdymas1.Žūklės laive esantys ar gaudyklę stebintys ICCAT regioniniai stebėtojai, kaip nurodyta 39 straipsnyje ir VIII priede:a)registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;b)stebi ir įvertina perkeliamą laimikį irc)tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus.2.Tais atvejais, kai regioninio stebėtojo, atitinkamų kontrolės institucijų arba žūklės laivo ar vilkiko kapitono arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas žuvų skaičius skiriasi daugiau nei 10 %, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Tyrimas užbaigiamas iki įkėlimo į žuvininkystės ūkio varžas arba bet kuriuo atveju per 96 valandas nuo tada, kai buvo inicijuotas, išskyrus force majeure atvejus. Kol nėra tyrimo rezultatų, žuvų įkelti į varžas neleidžiama ir atitinkamas BCD skirsnis nepatvirtinamas.3.Tačiau, kai vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas ar aiškus, kad būtų galima įvertinti perkeltus kiekius, laivo kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius gali prašyti atsakingos valstybės narės institucijų leidimo atlikti naują perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikti regioniniam stebėtojui. Jei tas savanoriškas kontrolinis perkėlimas neduoda patenkinamų rezultatų, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Jei po tyrimo patvirtinama, kad vaizdo įrašas yra nepakankamos kokybės, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius, atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos nurodo vykdyti dar vieną kontrolinę perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikia ICCAT regioniniam stebėtojui. Nauji perkėlimai atliekami kaip kontroliniai perkėlimai, kol gaunamas pakankamos kokybės vaizdo įrašas, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius.4.Nedarant poveikio inspektorių atliekamiems patikrinimams, ICCAT regioniniai stebėtojai perkėlimo deklaraciją pasirašo tik jei jų stebėjimo rezultatai atitinka ICCAT priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones, o perkėlimo deklaracijoje pateikta informacija neprieštarauja jų stebėjimo rezultatams ir apima reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 1, 2 ir 3 dalis. ICCAT stebėtojai taip pat tikrina, ar ICCAT perkėlimo deklaracija perduota atitinkamai vilkiko kapitonui arba žuvininkystės ūkio operatoriui ar gaudyklės atstovui. Jei ICCAT stebėtojas nepritaria perkėlimo deklaracijos įrašams, jis joje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ių) nesilaikyta.5.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją. Valstybės narės perkėlimo deklaraciją persiunčia Komisijai ▌.45 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos operacinės šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.7 SKIRSNISĮKĖLIMO Į VARŽAS OPERACIJOS46 straipsnisĮkėlimo į varžas leidimas ir galimas atsisakymas jį išduoti1.Prieš pradedant įkėlimo į kiekvieną transportavimo varžą operaciją, transportavimo varžas inkaruoti arčiau kaip 0,5 jūrmylės atstumu nuo žuvininkystės ūkio įrenginių draudžiama. Šiuo tikslu 15 straipsnyje nurodytuose auginimo valdymo planuose turi būti nurodytos daugiakampį plotą, kuriame yra žuvininkystės ūkis, apibrėžiančios geografinės koordinatės.2.Prieš bet kokią įkėlimo į varžas operaciją už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė prašo už žūklės laivą arba gaudyklę, kuria sužvejoti į varžas perkelti numatyti paprastieji tunai, atsakingos valstybės narės ar KSŠ įkėlimo į varžas patvirtinimo.3.Už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, jei nustato, kad:a)žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturi pakankamos paprastųjų tunų kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arbac)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus.4.Jei už žūklės laivą ar gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, ji:a)apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją irb)prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą.5.Įkėlimas į varžas nepradedamas be patvirtinimo, kurį per vieną darbo dieną nuo prašymo gavimo suteikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė ar KSŠ arba jų institucijoms pritarus – už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė. Jei per vieną darbo dieną negaunama atsakymo iš už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės institucijų, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti atlikti įkėlimo į varžas operaciją.6.Žuvys į varžas keliamos kiekvienais metais iki rugpjūčio 22 d., išskyrus atvejus, kai už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingos institucijos kartu su įkėlimo į varžas ataskaita pateikia force majeure aplinkybių įrodymus. Bet kuriuo atveju po rugsėjo 7 d. žuvys į varžas nebekeliamos.47 straipsnisPaprastųjų tunų laimikio dokumentavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės draudžia kelti į varžas paprastuosius tunus, jei neturima dokumentų, kurių pagal Reglamentu (ES) Nr. 640/2010 nustatytą laimikio dokumentavimo programą reikalauja ICCAT. Dokumentai turi būti tikslūs, išsamūs ir patvirtinti už žūklės laivus ar gaudykles atsakingos valstybės narės arba KSŠ.48 straipsnisInspektavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms įkėlimo į varžas operacijoms žuvininkystės ūkiuose tikrinti.49 straipsnisStebėjimas vaizdo kameraUž žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad įkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos jos kontrolės institucijų naudojant vandenyje esančią vaizdo kamerą. Daromas vienas kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas laikantis X priede nustatytų procedūrų.50 straipsnisTyrimų inicijavimas ir atlikimasJei ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamos valstybės narės kontrolės institucijų ir (arba) žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas paprastųjų tunų skaičius skiriasi daugiau kaip 10 %, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žūklės laivą ir (arba) gaudyklę, inicijuoja tyrimą. Tyrimą atliekanti valstybė narė gali naudotis kita turima informacija, įskaitant 51 straipsnyje nurodytų įkėlimo į varžas programų rezultatus.51 straipsnisPriemonės ir programos, skirtos į varžas įkeltinų paprastųjų tunų skaičiui ir svoriui įvertinti1.Valstybės narės užtikrina, kad 100 % įkėlimo į varžas operacijų būtų įtraukta į programą, pagal kurią žuvų skaičius ir svoris nustatomas naudojant stereoskopinių kamerų sistemas arba tokias alternatyvias priemones, kuriomis užtikrinamas lygiavertis tikslumas.2.Ta programa vykdoma laikantis XI priede nustatytų procedūrų. Alternatyvios priemonės gali būti naudojamos tik jei jas metiniame susitikime patvirtino ICCAT.3.Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė šios programos rezultatus pateikia už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba KSŠ ir subjektui, kuris ICCAT vardu vykdo regioninių stebėtojų programą.4.Jei programos rezultatai rodo, kad į varžas įkeliamų paprastųjų tunų kiekiai skiriasi nuo sužvejotų ir (arba) perkeltų kiekių, apie kuriuos pranešta, už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žuvininkystės ūkį, inicijuoja tyrimą. Jei žūklės laivas arba gaudyklė plaukioja su kitos KSŠ vėliava, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą bendradarbiaudama su tos vėliavos KSŠ.5.Už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė duoda nurodymą laikantis XII priede išdėstytų procedūrų į varžas įkeltą žuvų kiekį, kuriuo viršijamas deklaruotas sužvejotas ir perkeltas kiekis, paleisti į jūrą, jei:a)per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų arbab)jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį.Perteklinių žuvų paleidimas į jūrą vykdomas dalyvaujant kontrolės institucijoms.6.Sprendžiant, ar žuvis reikia paleisti į jūrą, naudojami programos rezultatai ir atitinkamai užpildomos įkėlimo į varžas deklaracijos ir atitinkami BCD skirsniai. Kai duodamas nurodymas paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius prašo, kad žuvų paleidimą stebėtų nacionalinė kontrolės institucija ir ICCAT regioninis stebėtojas.7.Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai programos rezultatus. Įkėlimo į varžas force majeure atveju valstybės narės šiuos rezultatus pateikia iki rugsėjo 12 d. Komisija kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d. perduoda tą informaciją įvertinti SCRS.8.Gyvų paprastųjų tunų perkelti iš vienos auginimo varžos į kitą negalima, jei nėra gautas leidimas ir nedalyvauja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kontrolės institucijos. Kiekvienas perkėlimas registruojamas, kad būtų galima sekti individų skaičių. Nacionalinės kontrolės institucijos stebi perkėlimus ir užtikrina, kad kiekvienas perkėlimas žuvininkystės ūkyje būtų registruojamas eBCD sistemoje.9.Jei laivu arba gaudykle sužvejotų paprastųjų tunų kiekiai, apie kuriuos pranešta, ir kontrolinių kamerų įkėlimo į varžas metu užfiksuoti kiekiai skiriasi ne mažiau kaip 10 %, laikoma, kad atitinkamas laivas arba gaudyklė galbūt nesilaikė reikalavimų. Valstybės narės imasi būtinų priemonių tinkamiems tolesniems veiksmams užtikrinti.52 straipsnisĮkėlimo į varžas deklaracija ir įkėlimo į varžas ataskaita1.Žuvininkystės ūkio operatorius per 72 valandas nuo kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos pabaigos savo kompetentingai institucijai pateikia XIV priede nurodytą žuvų įkėlimo į varžas deklaraciją. ▌2.Be 1 dalyje nurodytos įkėlimo į varžas deklaracijos, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo įkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, kurios laivais arba gaudyklėmis sužvejoti paprastieji tunai, ir Komisijai pateikia žuvų įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodomi XI priedo B skirsnyje išdėstyti elementai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.3.Taikant 2 dalį, įkėlimo į varžas operacija nelaikoma baigta tol, kol nėra užbaigtas bet koks pradėtas tyrimas ir bet kokia paleidimo į jūrą operacija, dėl kurios duotas nurodymas.53 straipsnisPerkėlimai žuvininkystės ūkyje ir atsitiktiniai patikrinimai1.Už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės įdiegia atsekamumo sistemą, kuri apima perkėlimo ūkyje vaizdo įrašymą.2.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos remdamosi rizikos analize vykdo atsitiktinius paprastųjų tunų, laikomų ūkio varžose nuo įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo tam tikrais metais iki pirmojo įkėlimo į varžas kitais metais, patikrinimus.3.Taikant 2 dalį kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė nustato mažiausią patikrintinų žuvų procentinę dalį. Ta procentinė dalis nustatoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane. Kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia per metus atliktų atsitiktinių patikrinimų rezultatus. Komisija kitų metų, einančių po atitinkamos kvotos laikotarpio, balandžio mėn. tuos rezultatus persiunčia ICCAT sekretoriatui.54 straipsnisPrieiga prie vaizdo įrašų ir su jais susiję reikalavimai1.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 49 ir 51 straipsniuose nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami nacionaliniams, regioniniams bei ICCAT inspektoriams ir ICCAT bei nacionaliniams stebėtojams jiems to paprašius.2.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašo originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.55 straipsnisMetinė žuvų įkėlimo į varžas ataskaitaValstybės narės, kurioms taikomas įpareigojimas pagal 52 straipsnį teikti įkėlimo į varžas deklaracijas ir ataskaitas, Komisijai kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. pateikia įkėlimo į varžas ataskaitą už praėjusius metus. Kasmet iki rugpjūčio 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui. Ataskaitose pateikiama ši informacija:a)bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius;b)laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas;c)ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims turėtų būti nustatyti kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu;d)į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ši informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį;e)per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai irf)per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę.56 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 SKIRSNISSTEBĖSENA IR PRIEŽIŪRA57 straipsnisLaivų stebėjimo sistema1.Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalies, vėliavos valstybės narės įgyvendina laivų stebėjimo sistemą (LSS), skirtą jų žvejybos laivams, kurių bendras ilgis ne mažesnis kaip 12 m, laikydamosi XV priedo.2.Į 26 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą laivų sąrašą arba į 26 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą laivų sąrašą įrašyti laivai, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 15 m, LSS duomenis ICCAT pradeda perduoti likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki jų leidimo galiojimo laikotarpio pradžios ir nenustoja perduoti dar bent 5 dienas po leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos, nebent Komisijai iš anksto būtų atsiųstas prašymas išbraukti laivą iš ICCAT laivų registro.3.Kontrolės tikslais kapitonas arba jo atstovas užtikrina, kad žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, LSS duomenų perdavimas nenutrūktų ir laivams esant uoste, nebent esama pranešimo apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistemos.4.Valstybės narės užtikrina, kad jų žvejybos stebėjimo centrai naudodami duomenų teikimo formatą https tikruoju laiku Komisijai ir jos paskirtai įstaigai persiųstų su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimus. Komisija tuos pranešimus elektroninėmis priemonėmis siunčia ICCAT sekretoriatui.5.Valstybės narės užtikrina, kad:a)su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas;b)techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose;c)Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų;d)Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalies reikalavimus.6.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visi jų inspektavimo laivams pateikti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik vykdant inspektavimo jūroje operacijas.9 SKIRSNISInspektavimas ir vykdymo užtikrinimas58 straipsnisICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistema1.Tarptautinio jungtinio inspektavimo veikla vykdoma laikantis ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemos (toliau – ICCAT sistema), skirtos tarptautinei kontrolei nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse vykdyti, kaip nustatyta šio reglamento IX priede.2.Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skiria inspektorius ir pagal ICCAT sistemą atlieka inspektavimą jūroje.3.Jei bet kuriuo metu konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 žvejybos laivų, plaukiojančių su tos pačios valstybės narės vėliava, atitinkama valstybė narė, remdamasi rizikos vertinimu, skiria inspektavimo laivą, kuris konvencijos rajone atlieka inspektavimą ir kontrolę jūroje visu laikotarpiu, kurį tie laivai ten yra. Laikoma, kad tas įpareigojimas įvykdytas, jei valstybės narės inspektavimo laivą į konvencijos rajoną išsiunčia bendrai arba jei į jį išsiunčiamas Sąjungos inspektavimo laivas.4.Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti įgyvendinant ICCAT sistemą.5.Taikant 3 dalį Komisija arba jos paskirta įstaiga Sąjungos vardu koordinuoja priežiūros ir inspektavimo veiklą. Komisija, derindama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali rengti jungtines inspektavimo programas, kurios padėtų Sąjungai vykdyti įsipareigojimus pagal ICCAT sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybą, priima reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti tas programas, visų pirma atsižvelgdamos į reikiamus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei tų išteklių naudojimo geografinius rajonus.6.Kasmet ne vėliau kaip balandžio 1 d. valstybės narės Komisijai praneša inspektorių, kuriuos jos tais metais ketina skirti ICCAT sistemai įgyvendinti, vardus ir pavardes ir tuo tikslu numatytų skirti inspektavimo laivų pavadinimus. Remdamasi ta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia planą, pagal kurį Sąjunga kasmet dalyvauja įgyvendinant ICCAT sistemą; Komisija tą planą siunčia ICCAT sekretoriatui ir valstybėms narėms.59 straipsnisInspektavimas pažeidimų atvejuLaivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis su jos vėliava plaukiojančio laivo inspektavimas jos uostuose vyktų jai kontroliuojant arba, jei žvejybos laivas yra ne jos uoste, kad jį vykdytų jos paskirtas inspektorius, jei žvejybos laivas:a)nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų arbab)nesilaikė šio reglamento nuostatų arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje.60 straipsnisKryžminiai patikrinimai1.Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį tikrina informaciją, nurodomą inspektavimo bei stebėtojų ataskaitose, LSS pranešimuose ir atitinkamais atvejais eBCD, taip pat savo laivų žvejybos žurnaluose, perkėlimo bei perkrovimo dokumentuose ir laimikio dokumentuose, taip pat tikrina, ar šie dokumentai teikiami laiku.2.Kiekviena valstybė narė atlieka visų iškrautų, perkrautų arba įkeltų į varžas kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivų žurnaluose, perkrovimo, iškrovimo arba įkėlimo į varžas deklaracijose ir visuose kituose susijusiuose dokumentuose, kaip antai sąskaitose faktūrose ir (arba) pardavimo pažymose, kryžminius patikrinimus.10 SKIRSNISVykdymo užtikrinimas61 straipsnisVykdymo užtikrinimasNedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89–91 straipsnių taikymui, visų pirma valstybių narių pareigai žvejybos laivo atžvilgiu imtis atitinkamų vykdymo užtikrinimo priemonių, už paprastųjų tunų žuvininkystės ūkį (-ius) atsakinga valstybė narė tokių priemonių žuvininkystės ūkio atžvilgiu imasi, jei remiantis jos teise nustatyta, kad tas ūkis nesilaiko šio reglamento 46–56 straipsnių nuostatų. Priklausomai nuo pažeidimo sunkumo ir atsižvelgiant į atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas tokios priemonės gali būti, visų pirma, leidimo galiojimo sustabdymas arba panaikinimas ir (arba) baudos skyrimas. Valstybės narės apie bet kokį leidimo galiojimo sustabdymą ar panaikinimą praneša Komisijai, kuri apie tai informuoja ICCAT sekretoriatą, kad būtų atitinkamai pakeistas paprastųjų tunų auginimo ūkių registras.6 SKYRIUSPrekyba62 straipsnisPrekybos priemonės1.Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1224/2009 ir (EB) Nr. 1005/2008 bei Reglamento (ES) Nr. 1379/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1). taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, reeksportuoti ir perkrauti draudžiama, jei kartu su jais nėra pateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti dokumentai, nustatyti šiame reglamente ▌ir Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos ICCAT taisyklės dėl paprastųjų tunų laimikio dokumentavimo programos.2.Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, reeksportuoti bei perkrauti draudžiama, jeigu:a)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota arba laimikio limitas ▌, arbab)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos.3.Nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1224/2009, (EB) Nr. 1005/2008 ir (ES) Nr. 1379/2013 taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, užaugintais tukinimo arba auginimo ūkiuose, neatitinkančiuose 1 dalyje nurodytų reglamentų, juos importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti draudžiama.7 SKYRIUSBaigiamosios nuostatos63 straipsnisVertinimasValstybės narės Komisijai paprašius nedelsdamos pateikia jai išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, Komisija iki ICCAT nustatytos datos ICCAT sekretoriatui pateikia išsamią ICCAT rekomendacijos 19-04 įgyvendinimo ataskaitą.64 straipsnisFinansavimasTaikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/20142014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1)., šis reglamentas laikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje nurodytu daugiamečiu planu.65 straipsnisKonfidencialumasDuomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsnius taikomų konfidencialumo taisyklių.66 straipsnisPakeitimų darymo tvarka1.Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti prie ICCAT priimtų priemonių, kurios Sąjungai ir jos valstybėms narėms yra privalomos, dėl:▌a)nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;b)24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 7 dalyje, 52 straipsnio 2 dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų;c)17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių;d)19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio;e)13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 9 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų;f)11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos;g)nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje;h)41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių;i)priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą;j)laivų skaičiaus, nurodyto 58 straipsnio 3 dalyje;k)I–XV priedų.2.Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai privalo būti susiję tik su atitinkamų ICCAT rekomendacijų, kurios yra privalomos Sąjungai, pakeitimų ir (arba) papildymų įgyvendinimu ▌.67 straipsnisĮgaliojimų delegavimas1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.2.66 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 66 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.6.Pagal 66 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.68 straipsnisKomiteto procedūra1.Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.69 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1936/2001 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 1936/2001 iš dalies keičiamas taip:a)3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami;b)I priede išbraukiami žodžiai Paprastasis tunas: Thunnus thynnus, II priede išbraukiami žodžiai Thunnus thynnus Paprastasis tunas.70 straipsnisReglamento (ES) 2017/2107 pakeitimaiReglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnis išbraukiamas.71 straipsnisReglamento (ES) 2019/833 pakeitimaiReglamento (ES) 2019/833 53 straipsnis išbraukiamas.72 straipsnisPanaikinimas1.Reglamentas (ES) 2016/1627 panaikinamas.2.Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal XVI priede pateiktą atitikties lentelę.73 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta ...Europos Parlamento varduPirmininkasTarybos varduPirmininkas

VII PRIEDAS

Būtinoji žvejybos leidimuose nurodoma informacija (1)

A.   IDENTIFIKAVIMO DUOMENYS

| 1. | ICCAT registracijos numeris |
| --- | --- |

1.

| 2. | Žvejybos laivo pavadinimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Išorinis registracijos numeris (raidės ir skaitmenys) |
| --- | --- |

3.

B.   ŽVEJYBOS SĄLYGOS

| 1. | Išdavimo data |
| --- | --- |

1.

| 2. | Galiojimo laikas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Naudojimosi žvejybos leidimu sąlygos, įskaitant atitinkamai rūšis, zoną, žvejybos įrankį ir kitas pagal šį reglamentą ir (arba) nacionalinės teisės aktus taikomas sąlygas. |
| --- | --- |

3.

| | | Nuo ../../..
  iki ../../.. | Nuo ../../..
  iki ../../.. | Nuo ../../..
  iki ../../.. | Nuo ../../..
  iki ../../.. | Nuo ../../..
  iki ../../.. | Nuo ../../..
  iki ../../.. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zonos | | | | | | | |
| Rūšys | | | | | | | |
| Žvejybos įrankis | | | | | | | |
| Kitos sąlygos | | | | | | | |

Nuo ../../..

iki ../../..

Nuo ../../..

iki ../../..

Nuo ../../..

iki ../../..

Nuo ../../..

iki ../../..

Nuo ../../..

iki ../../..

Nuo ../../..

iki ../../..

Zonos

Rūšys

Žvejybos įrankis

Kitos sąlygos

---

(1)  Pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 404/2011.

VIII PRIEDAS

ICCAT regioninių stebėtojų programa

ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ SKYRIMAS

| 1. | Kiekvienas ICCAT regioninis stebėtojas turi turėti šias užduotims atlikti būtinas kvalifikacijas:






  a) | pakankamos patirties, kad galėtų atpažinti žuvų rūšis ir žvejybos įrankius; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pakankamos patirties, kad galėtų atpažinti žuvų rūšis ir žvejybos įrankius;

| b) | pakankamų žinių apie ICCAT išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; tos žinios turi būti patvirtintos valstybių narių išduotu sertifikatu ir atitikti ICCAT mokymo gaires; |
| --- | --- |

b)

pakankamų žinių apie ICCAT išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; tos žinios turi būti patvirtintos valstybių narių išduotu sertifikatu ir atitikti ICCAT mokymo gaires;

| c) | gebėjimą stebėti ir tiksliai registruoti duomenis; |
| --- | --- |

c)

gebėjimą stebėti ir tiksliai registruoti duomenis;

| d) | pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės arba stebimo žuvininkystės ūkio valstybės kalbos žinių. |
| --- | --- |

d)

pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės arba stebimo žuvininkystės ūkio valstybės kalbos žinių.

ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ PAREIGOS

| 2. | ICCAT regioniniai stebėtojai turi:






  a) | būti baigę techninio mokymo kursus, kaip reikalaujama pagal ICCAT nustatytas gaires; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

būti baigę techninio mokymo kursus, kaip reikalaujama pagal ICCAT nustatytas gaires;

| b) | būti vienos iš valstybių narių piliečiai ir, kiek tai įmanoma, nebūti žuvininkystės ūkio ar gaudyklės valstybės arba gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo vėliavos valstybės piliečiai. Tačiau jei paprastieji tunai skerdžiami varžose ir parduodami kaip švieži produktai, tunų skerdimą stebintis ICCAT regioninis stebėtojas gali būti už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės pilietis; |
| --- | --- |

b)

būti vienos iš valstybių narių piliečiai ir, kiek tai įmanoma, nebūti žuvininkystės ūkio ar gaudyklės valstybės arba gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo vėliavos valstybės piliečiai. Tačiau jei paprastieji tunai skerdžiami varžose ir parduodami kaip švieži produktai, tunų skerdimą stebintis ICCAT regioninis stebėtojas gali būti už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės pilietis;

| c) | sugebėti atlikti 3 punkte išdėstytas užduotis; |
| --- | --- |

c)

sugebėti atlikti 3 punkte išdėstytas užduotis;

| d) | būti įtraukti į ICCAT tvarkomą ICCAT regioninių stebėtojų sąrašą; |
| --- | --- |

d)

būti įtraukti į ICCAT tvarkomą ICCAT regioninių stebėtojų sąrašą;

| e) | neturėti aktualių finansinių interesų, susijusių su paprastųjų tunų žvejyba, ir nesiekti gauti iš jos naudos. |
| --- | --- |

e)

neturėti aktualių finansinių interesų, susijusių su paprastųjų tunų žvejyba, ir nesiekti gauti iš jos naudos.

ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ UŽDUOTYS

| 3. | ICCAT regioninių stebėtojų užduotys visų pirma yra šios:






  a) | gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose dirbančių stebėtojų – stebėti, ar gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai laikosi atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Regioninis stebėtojas visų pirma:






  1. | pastebėjęs veiklą, kurią vykdant galbūt nesilaikoma ICCAT rekomendacijų, tą informaciją nedelsdamas pateikia ICCAT regioninių stebėtojų programą įgyvendinančiam subjektui, o šis nedelsdama perduoda ją žūklės laivo vėliavos valstybės valdžios institucijoms; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose dirbančių stebėtojų – stebėti, ar gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai laikosi atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Regioninis stebėtojas visų pirma:

1.

pastebėjęs veiklą, kurią vykdant galbūt nesilaikoma ICCAT rekomendacijų, tą informaciją nedelsdamas pateikia ICCAT regioninių stebėtojų programą įgyvendinančiam subjektui, o šis nedelsdama perduoda ją žūklės laivo vėliavos valstybės valdžios institucijoms;

| 2. | registruoja vykdomos žvejybos veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas; |
| --- | --- |

2.

registruoja vykdomos žvejybos veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;

| 3. | stebi laimikį bei įvertina jo dydį ir tikrina laivo žurnalo įrašus; |
| --- | --- |

3.

stebi laimikį bei įvertina jo dydį ir tikrina laivo žurnalo įrašus;

| 4. | kasdien rengia ataskaitą apie gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų vykdytą perkėlimo veiklą; |
| --- | --- |

4.

kasdien rengia ataskaitą apie gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų vykdytą perkėlimo veiklą;

| 5. | nustato ir registruoja laivus, kurie žvejodami galbūt pažeidžia ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; |
| --- | --- |

5.

nustato ir registruoja laivus, kurie žvejodami galbūt pažeidžia ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones;

| 6. | registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas; |
| --- | --- |

6.

registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;

| 7. | tikrina perkėlimo veikloje dalyvaujančio laivo geografinę padėtį; |
| --- | --- |

7.

tikrina perkėlimo veikloje dalyvaujančio laivo geografinę padėtį;

| 8. | stebi perkeliamus produktus ir įvertina jų kiekį, be kita ko, peržiūrėdamas vaizdo įrašus; |
| --- | --- |

8.

stebi perkeliamus produktus ir įvertina jų kiekį, be kita ko, peržiūrėdamas vaizdo įrašus;

| 9. | tikrina ir registruoja atitinkamo žvejybos laivo pavadinimą bei jo ICCAT numerį; |
| --- | --- |

9.

tikrina ir registruoja atitinkamo žvejybos laivo pavadinimą bei jo ICCAT numerį;

| 10. | remdamasis SCRS nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pavyzdžiui, renka II užduoties duomenis, kai to reikalauja ICCAT komisija; |
| --- | --- |

10.

remdamasis SCRS nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pavyzdžiui, renka II užduoties duomenis, kai to reikalauja ICCAT komisija;

| b) | žuvininkystės ūkiuose ir gaudyklėse dirbančių ICCAT regioninių stebėtojų – stebėti, ar tie ūkiai ir gaudyklės taiko atitinkamas ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. ICCAT regioninis stebėtojas visų pirma:






  1. | tikrina, be kita ko, peržiūrėdamas vaizdo įrašus, perkėlimo deklaracijoje, įkėlimo į varžas deklaracijoje ir BCD pateiktus duomenis; |
| --- | --- | --- |

b)

žuvininkystės ūkiuose ir gaudyklėse dirbančių ICCAT regioninių stebėtojų – stebėti, ar tie ūkiai ir gaudyklės taiko atitinkamas ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. ICCAT regioninis stebėtojas visų pirma:

1.

tikrina, be kita ko, peržiūrėdamas vaizdo įrašus, perkėlimo deklaracijoje, įkėlimo į varžas deklaracijoje ir BCD pateiktus duomenis;

| 2. | tvirtina perkėlimo deklaracijoje, įkėlimo į varžas deklaracijoje ir BCD pateiktus duomenis; |
| --- | --- |

2.

tvirtina perkėlimo deklaracijoje, įkėlimo į varžas deklaracijoje ir BCD pateiktus duomenis;

| 3. | kasdien parengia ataskaitą apie žuvininkystės ūkyje ir gaudyklėje vykdytą perkėlimo veiklą; |
| --- | --- |

3.

kasdien parengia ataskaitą apie žuvininkystės ūkyje ir gaudyklėje vykdytą perkėlimo veiklą;

| 4. | pasirašo perkėlimo deklaraciją, įkėlimo į varžas deklaraciją ir BCD tik tuo atveju, jei sutinka, kad juose pateikta informacija neprieštarauja jo stebėjimo rezultatams, įskaitant reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 42 straipsnio 1 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

pasirašo perkėlimo deklaraciją, įkėlimo į varžas deklaraciją ir BCD tik tuo atveju, jei sutinka, kad juose pateikta informacija neprieštarauja jo stebėjimo rezultatams, įskaitant reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 42 straipsnio 1 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį;

| 5. | remdamasis SCRS nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pavyzdžiui, ima ėminius, jei to reikalauja Komisija; |
| --- | --- |

5.

remdamasis SCRS nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pavyzdžiui, ima ėminius, jei to reikalauja Komisija;

| 6. | registruoja ir tikrina esamus bet kurios rūšies įsagus, įskaitant natūralias žymes, ir praneša apie visus požymius, liudijančius, kad įsagai neseniai buvo pašalinti; |
| --- | --- |

6.

registruoja ir tikrina esamus bet kurios rūšies įsagus, įskaitant natūralias žymes, ir praneša apie visus požymius, liudijančius, kad įsagai neseniai buvo pašalinti;

| c) | rengia bendrąsias ataskaitas, kuriose pateikiama pagal šį punktą surinkta informacija, ir suteikia kapitonui bei žuvininkystės ūkio operatoriui galimybę į ataskaitas įtraukti bet kurią susijusią informaciją; |
| --- | --- |

c)

rengia bendrąsias ataskaitas, kuriose pateikiama pagal šį punktą surinkta informacija, ir suteikia kapitonui bei žuvininkystės ūkio operatoriui galimybę į ataskaitas įtraukti bet kurią susijusią informaciją;

| d) | c punkte nurodytą bendrąją ataskaitą per 20 dienų nuo stebėjimo laikotarpio pabaigos pateikia sekretoriatui; |
| --- | --- |

d)

c punkte nurodytą bendrąją ataskaitą per 20 dienų nuo stebėjimo laikotarpio pabaigos pateikia sekretoriatui;

| e) | atlieka bet kurias kitas ICCAT komisijos nustatytas funkcijas. |
| --- | --- |

e)

atlieka bet kurias kitas ICCAT komisijos nustatytas funkcijas.

| 4. | ICCAT regioninis stebėtojas visą informaciją, susijusią su žvejybos ir perkėlimo operacijomis, kurias vykdė gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai ir žuvininkystės ūkiai, laiko konfidencialia, taip pat raštu patvirtina sutinkąs su konfidencialumo reikalavimu, kuris yra skyrimo ICCAT regioniniu stebėtoju sąlyga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ICCAT regioninis stebėtojas laikosi vėliavos valstybės, kurios jurisdikcijai priklauso laivas arba žuvininkystės ūkis, į kuriuos ICCAT regioninis stebėtojas yra paskirtas, įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ICCAT regioninis stebėtojas laikosi hierarchijos ir visuotinių elgesio taisyklių, taikomų visam laivo ir žuvininkystės ūkio personalui, jei šios taisyklės yra suderinamos su šioje programoje nustatytomis ICCAT regioninio stebėtojo pareigomis ir šio priedo 7 punkte bei 39 straipsnyje nustatytomis laivo ir žuvininkystės ūkio personalo pareigomis. |
| --- | --- |

6.

VĖLIAVOS VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIGOS ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ ATŽVILGIU

| 7. | Už gaubiamaisiais tinklais žvejojantį laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingos valstybės narės užtikrina, kad:






  a) | ICCAT regioniniams stebėtojams būtų leidžiama bendrauti su laivo, ūkio bei gaudyklės personalu ir patekti prie žvejybos įrankių, varžų bei įrenginių; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

ICCAT regioniniams stebėtojams būtų leidžiama bendrauti su laivo, ūkio bei gaudyklės personalu ir patekti prie žvejybos įrankių, varžų bei įrenginių;

| b) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti šio priedo 3 punkte nurodytas pareigas, ICCAT regioninių stebėtojų prašymu, jiems būtų leidžiama patekti prie toliau nurodytų įrenginių, jei tokių yra laivuose, į kuriuos jie buvo paskirti:






  1 | palydovinės navigacijos įrangos; |
| --- | --- | --- |

b)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti šio priedo 3 punkte nurodytas pareigas, ICCAT regioninių stebėtojų prašymu, jiems būtų leidžiama patekti prie toliau nurodytų įrenginių, jei tokių yra laivuose, į kuriuos jie buvo paskirti:

1

palydovinės navigacijos įrangos;

| 2. | radiolokacinio vaizdo ekranų, jei jie naudojami; |
| --- | --- |

2.

radiolokacinio vaizdo ekranų, jei jie naudojami;

| 3. | elektroninių ryšio priemonių; |
| --- | --- |

3.

elektroninių ryšio priemonių;

| c) | ICCAT regioniniai stebėtojai būtų apgyvendinami, įskaitant patalpas, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, atitinkančias aukštesnio rango laivo įgulai sudaromas sąlygas; |
| --- | --- |

c)

ICCAT regioniniai stebėtojai būtų apgyvendinami, įskaitant patalpas, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, atitinkančias aukštesnio rango laivo įgulai sudaromas sąlygas;

| d) | ICCAT regioniniams stebėtojams būtų suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir pakankamai vietos ant denio stebėtojo pareigoms atlikti. |
| --- | --- |

d)

ICCAT regioniniams stebėtojams būtų suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir pakankamai vietos ant denio stebėtojo pareigoms atlikti.

SU ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ PROGRAMA SUSIJUSIOS IŠLAIDOS

| 8. | Visas išlaidas, susijusias su ICCAT regioninių stebėtojų veikla, apmoka kiekvienas žuvininkystės ūkio operatorius arba gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo savininkas. |
| --- | --- |

8.

IX PRIEDAS

ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistema

ICCAT ketvirtajame eiliniame susitikime (vykusiame 1975 m. lapkričio mėn. Madride) ir 2008 m. Marakeše vykusiame metiniame susitikime susitarė, kad:

vadovaudamasi konvencijos IX straipsnio 3 dalimi, ICCAT komisija rekomenduoja, kad, siekiant užtikrinti konvencijos ir joje nustatytų priemonių taikymą, būtų nustatytos toliau nurodytos nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse taikomos tarptautinės kontrolės priemonės.

I.   SUNKŪS PAŽEIDIMAI

| 1. | Taikant šias procedūras, sunkiais pažeidimais laikomi šie ICCAT komisijos priimtų ICCAT išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatų pažeidimai:






  a) | veikla neturint vėliavos KSŠ išduotos licencijos, leidimo ar žvejybos leidimo; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

veikla neturint vėliavos KSŠ išduotos licencijos, leidimo ar žvejybos leidimo;

| b) | nepakankamas informacijos apie laimikį ir su laimikiu susijusių duomenų registravimas pagal ICCAT komisijos nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus arba iš esmės neteisingos informacijos apie tokį laimikį ir su juo susijusių duomenų teikimas; |
| --- | --- |

b)

nepakankamas informacijos apie laimikį ir su laimikiu susijusių duomenų registravimas pagal ICCAT komisijos nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus arba iš esmės neteisingos informacijos apie tokį laimikį ir su juo susijusių duomenų teikimas;

| c) | žvejyba draudžiamame rajone; |
| --- | --- |

c)

žvejyba draudžiamame rajone;

| d) | žvejyba draudžiamu laikotarpiu; |
| --- | --- |

d)

žvejyba draudžiamu laikotarpiu;

| e) | tyčinis tam tikrų rūšių žuvų žvejojimas arba laikymas laive, pažeidžiant taikytinas ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; |
| --- | --- |

e)

tyčinis tam tikrų rūšių žuvų žvejojimas arba laikymas laive, pažeidžiant taikytinas ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones;

| f) | sunkus pagal ICCAT taisykles galiojančių laimikio limitų arba kvotų pažeidimas; |
| --- | --- |

f)

sunkus pagal ICCAT taisykles galiojančių laimikio limitų arba kvotų pažeidimas;

| g) | uždraustų žvejybos įrankių naudojimas; |
| --- | --- |

g)

uždraustų žvejybos įrankių naudojimas;

| h) | žvejybos laivo žymenų, identifikavimo ar registracijos duomenų falsifikavimas arba tyčinis slėpimas; |
| --- | --- |

h)

žvejybos laivo žymenų, identifikavimo ar registracijos duomenų falsifikavimas arba tyčinis slėpimas;

| i) | su pažeidimo tyrimu susijusių įrodymų slėpimas, klastojimas ar naikinimas; |
| --- | --- |

i)

su pažeidimo tyrimu susijusių įrodymų slėpimas, klastojimas ar naikinimas;

| j) | daugkartiniai pažeidimai, kuriuos bendrai vertinant matyti, kad iš esmės nepaisoma pagal ICCAT taisykles galiojančių priemonių; |
| --- | --- |

j)

daugkartiniai pažeidimai, kuriuos bendrai vertinant matyti, kad iš esmės nepaisoma pagal ICCAT taisykles galiojančių priemonių;

| k) | įgaliotojo inspektoriaus ar stebėtojo užpuolimas, priešinimasis jam, jo bauginimas, seksualinis priekabiavimas prie jo, kišimasis į jo veiklą, nepagrįstas kliudymas jo veiklai ar jo gaišinimas; |
| --- | --- |

k)

įgaliotojo inspektoriaus ar stebėtojo užpuolimas, priešinimasis jam, jo bauginimas, seksualinis priekabiavimas prie jo, kišimasis į jo veiklą, nepagrįstas kliudymas jo veiklai ar jo gaišinimas;

| l) | tyčinis LSS duomenų klastojimas arba jos gadinimas; |
| --- | --- |

l)

tyčinis LSS duomenų klastojimas arba jos gadinimas;

| m) | kitokie pažeidimai, kuriuos gali nustatyti ICCAT, kai jie įtraukiami į atnaujintą tų procedūrų redakciją ir išplatinami; |
| --- | --- |

m)

kitokie pažeidimai, kuriuos gali nustatyti ICCAT, kai jie įtraukiami į atnaujintą tų procedūrų redakciją ir išplatinami;

| n) | žvejyba pasitelkiant lėktuvus, kuriais ieškoma žuvų; |
| --- | --- |

n)

žvejyba pasitelkiant lėktuvus, kuriais ieškoma žuvų;

| o) | palydovinio ryšio stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir (arba) LSS neturinčio laivo eksploatavimas; |
| --- | --- |

o)

palydovinio ryšio stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir (arba) LSS neturinčio laivo eksploatavimas;

| p) | perkėlimo veikla nepildant perkėlimo deklaracijos; |
| --- | --- |

p)

perkėlimo veikla nepildant perkėlimo deklaracijos;

| q) | perkrovimas jūroje. |
| --- | --- |

q)

perkrovimas jūroje.

| 2. | Jei įgaliotasis inspektorius, patekęs į žvejybos laivą ir atlikęs jame inspektavimą, nustato, kad laivo vykdoma veikla arba susidariusios aplinkybės galėtų būti laikomos 1 punkte apibrėžtu sunkiu pažeidimu, inspektavimo laivų vėliavos valstybės institucijos nedelsdamos tiesiogiai ir per ICCAT sekretoriatą apie tai praneša žvejybos laivo vėliavos valstybei. Tokiais atvejais inspektorius taip pat informuoja bet kurį to žvejybos laivo vėliavos valstybės inspektavimo laivą, kuris, remiantis turimais duomenimis, yra netoliese. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ICCAT inspektorius atliktą inspektavimą ir visus nustatytus pažeidimus registruoja žvejybos laivo žurnale. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vėliavos valstybė narė užtikrina, kad po 2 punkte nurodyto inspektavimo atitinkamas žvejybos laivas nutrauktų visą žvejybos veiklą. Vėliavos valstybė narė pareikalauja, kad žvejybos laivas per 72 valandas atplauktų į jos paskirtą uostą, kuriame pradedamas tyrimas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jei nepareikalaujama, kad laivas plauktų į uostą, vėliavos valstybė narė laiku Europos Komisijai pateikia pagrįstą paaiškinimą, o ši perduoda informaciją ICCAT sekretoriatui, o jis, gavęs prašymą, pateikia kitoms susitariančiosioms šalims. |
| --- | --- |

5.

II.   INSPEKTAVIMO TVARKA

| 6. | Inspektavimą atlieka susitariančiųjų šalių paskirti inspektoriai. Įgaliotųjų vyriausybinių agentūrų pavadinimai ir kiekvieno atitinkamų vyriausybių tuo tikslu paskirto inspektoriaus vardas ir pavardė pranešami ICCAT komisijai. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laivai, vykdantys tarptautinio įlaipinimo ir inspektavimo pareigas pagal šį priedą, plaukioja su specialia ICCAT komisijos patvirtinta ir ICCAT sekretoriato išduota vėliava arba gairele. Tokios paskirties laivų pavadinimai pranešami ICCAT sekretoriatui, kai tik tai praktiškai įmanoma, prieš pradedant inspektavimo veiklą. Informaciją apie paskirtus inspektavimo laivus ICCAT pateikia visoms KSŠ, be kita ko, paskelbia ją slaptažodžiu apsaugotoje savo interneto svetainėje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kiekvienas inspektorius su savimi turi atitinkamą vėliavos valstybės institucijų išduotą šio priedo 21 punkte nurodytos formos tapatybės dokumentą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Laikantis tvarkos, dėl kurios susitarta pagal 16 punktą, su susitariančiosios šalies vėliava plaukiojantis laivas, kuriuo konvencijos rajone, jo vėliavos KSŠ nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse, žvejojami tunai arba tunams giminingos žuvys, turi sustoti, kai su 7 punkte nurodyta ICCAT gairele plaukiojantis laivas, kuriame yra inspektorius, atitinkamu Tarptautinio signalų sąvado signalu žvejybos laivui perduoda signalą, išskyrus atvejus, kai žvejybos laivas tuo metu vykdo žvejybos operacijas – tokiu atveju jis turi nedelsdamas sustoti užbaigęs tokias operacijas. Laivo kapitonas leidžia 10 punkte nurodytai inspektavimo grupei patekti į laivą ir parūpina trapą. Kapitonas sudaro sąlygas inspektavimo grupei patikrinti įrenginius, laimikį arba žvejybos įrankius ir bet kuriuos susijusius dokumentus taip, kaip inspektorius manys esant reikalinga siekiant patikrinti, ar laikomasi inspektuojamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų. Inspektorius taip pat gali prašyti pateikti visus paaiškinimus, kurie laikomi būtinais. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Inspektavimo grupės dydį nustato inspektavimo laivo vadovaujantysis pareigūnas, atsižvelgdamas į atitinkamas aplinkybes. Inspektavimo grupė turi būti kuo mažesnė, kad galėtų saugiai ir patikimai įvykdyti šiame priede nustatytas pareigas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Inspektorius, patekęs į laivą, pateikia 8 punkte apibūdintą tapatybės dokumentą. Inspektorius laikosi visuotinai pripažintų tarptautinių taisyklių, procedūrų ir praktikos, susijusių su inspektuojamo laivo ir jo įgulos sauga, ir kuo mažiau trukdo vykdyti žvejybos veiklą ar krauti produktus, ir taip pat, kiek praktiškai įmanoma, vengia veiksmų, dėl kurių galėtų pablogėti laive esančio laimikio kokybė.
  Kiekvienas inspektorius pateikia tik tokius klausimus, kurie padeda įsitikinti, ar laikomasi atitinkamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų. Atlikdamas inspektavimą, inspektorius žvejybos laivo kapitono gali prašyti bet kokios pagalbos, kurios gali prireikti. Inspektorius pagal ICCAT komisijos patvirtintą formą parengia inspektavimo ataskaitą. Inspektorius ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui. Kapitonas turi teisę į ataskaitą įrašyti visas pastabas, kurios, kapitono manymu, yra tinkamos, arba pasirūpinti, kad šios pastabos būtų įrašytos, ir po jomis pasirašo. |
| --- | --- |

11.

Kiekvienas inspektorius pateikia tik tokius klausimus, kurie padeda įsitikinti, ar laikomasi atitinkamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų. Atlikdamas inspektavimą, inspektorius žvejybos laivo kapitono gali prašyti bet kokios pagalbos, kurios gali prireikti. Inspektorius pagal ICCAT komisijos patvirtintą formą parengia inspektavimo ataskaitą. Inspektorius ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui. Kapitonas turi teisę į ataskaitą įrašyti visas pastabas, kurios, kapitono manymu, yra tinkamos, arba pasirūpinti, kad šios pastabos būtų įrašytos, ir po jomis pasirašo.

| 12. | Ataskaitos kopijos pateikiamos laivo kapitonui ir inspektavimo grupės vadovybei, o ši kopijas perduoda atitinkamoms inspektuoto laivo vėliavos valstybės institucijoms ir ICCAT komisijai. Nustatęs ICCAT rekomendacijų pažeidimų, inspektorius, jei įmanoma, apie tai taip pat informuoja bet kurį žvejybos laivo vėliavos valstybės inspektavimo laivą, kuris, turimais duomenimis, yra netoliese. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pasipriešinimą inspektoriui arba atsisakymą paklusti jo nurodymams inspektuojamo laivo vėliavos valstybė vertina taip pat, kaip ji vertintų tokį elgesį su nacionaliniais inspektoriais. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Inspektoriai savo pareigas eina pagal šias nuostatas, laikydamiesi šiame reglamente nustatytų taisyklių, tačiau inspektorių veiklą kontroliuoja jų nacionalinės institucijos ir jie toms institucijoms yra atskaitingi. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Susitariančiosios šalys užsienio šalių inspektorių inspektavimo, stebėjimo duomenų lapus pagal Rekomendaciją 94-09 ir dokumentų patikrinimo ataskaitas vertina ir imasi su jais susijusių veiksmų pagal šią tvarką laikydamosi tų pačių nacionalinės teisės aktų kaip nacionalinių inspektorių pateiktų ataskaitų atžvilgiu. Šio punkto nuostatomis susitariančioji šalis neįpareigojama užsienio šalies inspektoriaus ataskaitai suteikti svaresnės įrodomosios galios nei ji turėtų inspektoriaus šalyje. Susitariančiosios šalys bendradarbiauja, kad palengvintų teismines ar kitas procedūras, kurios vykdomos remiantis inspektoriaus parengta ataskaita pagal šias nuostatas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | a) | Kasmet ne vėliau kaip vasario 15 d. susitariančiosios šalys ICCAT komisiją informuoja apie savo preliminarius planus, kuriuose numatoma tais kalendoriniais metais pagal šiuo reglamentu įgyvendinamą rekomendaciją vykdytina inspektavimo veikla, o ICCAT komisija susitariančiosioms šalims gali pateikti pasiūlymų dėl nacionalinių šios srities operacijų koordinavimo, įskaitant inspektorių ir laivų, kuriuose yra inspektorių, skaičių. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Kasmet ne vėliau kaip vasario 15 d. susitariančiosios šalys ICCAT komisiją informuoja apie savo preliminarius planus, kuriuose numatoma tais kalendoriniais metais pagal šiuo reglamentu įgyvendinamą rekomendaciją vykdytina inspektavimo veikla, o ICCAT komisija susitariančiosioms šalims gali pateikti pasiūlymų dėl nacionalinių šios srities operacijų koordinavimo, įskaitant inspektorių ir laivų, kuriuose yra inspektorių, skaičių.

| b) | ICCAT rekomendacijoje [19-04] nustatytos tvarkos laikosi ir dalyvavimo planus įgyvendina visos susitariančiosios šalys, nebent jos susitaria kitaip; apie tokį susitarimą pranešama ICCAT komisijai. Tačiau bet kurios dvi susitariančiosios šalys sustabdo sistemos įgyvendinimą, jeigu kuri nors iš jų apie tai pranešė ICCAT komisijai, kol bus sudarytas toks susitarimas. |
| --- | --- |

b)

ICCAT rekomendacijoje [19-04] nustatytos tvarkos laikosi ir dalyvavimo planus įgyvendina visos susitariančiosios šalys, nebent jos susitaria kitaip; apie tokį susitarimą pranešama ICCAT komisijai. Tačiau bet kurios dvi susitariančiosios šalys sustabdo sistemos įgyvendinimą, jeigu kuri nors iš jų apie tai pranešė ICCAT komisijai, kol bus sudarytas toks susitarimas.

| 17. | a) | Žvejybos įrankiai tikrinami laikantis taisyklių, galiojančių parajonyje, kuriame atliekamas inspektavimas. Inspektavimo ataskaitoje inspektorius nurodo parajonį, kuriame atliktas inspektavimas, ir apibūdina visus nustatytus pažeidimus. |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Žvejybos įrankiai tikrinami laikantis taisyklių, galiojančių parajonyje, kuriame atliekamas inspektavimas. Inspektavimo ataskaitoje inspektorius nurodo parajonį, kuriame atliktas inspektavimas, ir apibūdina visus nustatytus pažeidimus.

| b) | Inspektoriui suteikiami įgaliojimai tikrinti visus naudojamus arba laive esančius žvejybos įrankius. |
| --- | --- |

b)

Inspektoriui suteikiami įgaliojimai tikrinti visus naudojamus arba laive esančius žvejybos įrankius.

| 18. | Inspektorius visus patikrintus žvejybos įrankius, kurie atrodo neatitinkantys atitinkamo laivo vėliavos valstybei taikomų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų, paženklina ICCAT komisijos patvirtintu atpažinties ženklu ir tą faktą užregistruoja inspektavimo ataskaitoje. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Inspektoriui žvejybos įrankius, įrenginius, dokumentus ir visus kitus elementus, kurie, jo manymu, būtini, leidžiama fotografuoti taip, kad būtų matomi tie požymiai, kurie, inspektoriaus nuomone, neatitinka galiojančių taisyklių; tokiu atveju nufotografuoti objektai išvardijami ataskaitoje, o nuotraukų kopijos pridedamos prie ataskaitos kopijos, siunčiamos vėliavos valstybei. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Siekdamas nustatyti, ar laikomasi ICCAT rekomendacijų, inspektorius prireikus tikrina visą laive esantį laimikį. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Inspektorių tapatybės kortelės pavyzdys:


  C5062021LT14110120210427LT0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Tarybos sprendimą (ES) 2021/764.)C5062021LT14210120210427LT0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (nauja redakcija)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/819.)C5062021LT14310120210427LT0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, siekiant skatinti Europos talentus ir pajėgumus inovacijų srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1312/2013/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2021/820.)C5062021LT14410120210427LT0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/836.)C5062021LT16010120210428LT0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonęOL C ..., ..., p. ...,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento pozicija.,kadangi:(1)bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22)., yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų užtikrintos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos;(2)Tarybos sprendimu 98/392/EB1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1). Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, kuriuose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama platesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse;(3)Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugosTarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (OL L 162, 1986 6 18, p. 34). (toliau – konvencija) šalis;(4)2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą (nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04), tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių;(5)Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuria iš dalies pakeista Rekomendacija 14-04, nustatanti paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris Sąjungos teisėje buvo įgyvendintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/16272016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).;(6)per 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;(7)šiuo reglamentu taip pat turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07ICCAT rekomendacija dėl paprastųjų tunų auginimo., 18-10ICCAT rekomendacija dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų., 96-14ICCAT rekomendacija dėl reikalavimų laikymosi vykdant paprastųjų tunų ir Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybą., 13-13ICCAT rekomendacija dėl ICCAT registro, į kurį traukiami laivai, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, sukūrimo. ir 16-15ICCAT rekomendacija dėl perkrovimo. (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys);(8)Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS paskelbta 2018 m. ataskaitaNuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto ataskaita, Madridas, 2018 m. spalio 1–5 d., paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumą dėl žvejybos (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinančio dydžio. B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia;(9)valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų ▌skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos, o ypač tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo;(10)reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams, laikydamosi savo pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį;(11)siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/20092009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1). nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/20112011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1). nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/20082008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1). nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra tokie elementai kaip nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų ar tam tikros laivų stebėjimo sistemos taisyklės, apimančios įvairias ICCAT rekomendacijoje 19-04 nustatytas priemones. Todėl minėtų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;(12)Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui mažiausias dydis;(13)remiantis ICCAT rekomendacija 19-04, sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą; tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įsipareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/982014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16, 2015 1 23, p. 23). 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl į šį reglamentą tokių įpareigojimų išmesti ar paleisti žuvis į jūrą įtraukti nebūtina ir juo nebus daromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms;(14)2018 m. metiniame susitikime konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Šiuo tikslu 2018 m. metiniame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus;(15)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/20102010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (OL L 194, 2010 7 24, p. 1). numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09–11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. Rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 yra nebeaktualus ir Komisija pasiūlė naują reglamentą, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą Nr. (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą;(16)atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT išteklių valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: ▌ informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių; nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūrosOL L 123, 2016 5 12, p. 1. nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(17)ICCAT susitikimuose Sąjungai atstovaujanti Komisija kasmet tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais; visi šie elementai įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT rekomendacijas, būtų iš dalies keičiami ar papildomi I–XV priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(18)ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos (su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų) dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos (pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės) nuolat tobulėja ir valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu įtvirtinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/20112011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).;(19)šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą;(20)šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/21072017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1). ir (ES) 2019/8332019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1627 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2115/2005 ir (EB) Nr. 1386/2007 (OL L 141, 2019 5 28, p. 1). nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/11542019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1154 dėl daugiamečio Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių atkūrimo plano, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107 (OL L 188, 2019 7 12, p. 1).. Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/20012001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1). nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833.(21)ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Sąjunga vienodai ir veiksmingai įgyvendina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) priimtą daugiametį rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) išteklių valdymo planą.2 straipsnisTaikymo sritisŠis reglamentas taikomas:a)Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone irperkrauna arba laiko – taip pat už konvencijos rajono ribų – konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus;b)Sąjungos žuvininkystės ūkiams;c)trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone;d)trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose.3 straipsnisTikslasŠio reglamento tikslas – įgyvendinti ICCAT priimtą daugiametį paprastųjų tunų išteklių valdymo planą, kuriuo siekiama išlaikyti tokį paprastųjų tunų biomasės dydį, kuris viršytų dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį.4 straipsnisRyšys su kitais Sąjungos teisės aktaisJei šiame reglamente nenurodyta kitaip, jo nuostatos yra taikomos nedarant poveikio kitiems žvejybos sektoriaus Sąjungos teisės aktams, visų pirma:1)Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiam Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis;2)Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiam Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/24032017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81). dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo;4)Reglamentui (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone;5)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/12412019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105). dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones.5 straipsnisTerminų apibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:1)ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija;2)konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos;3)žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;4)gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį ▌;5)SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;6)mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla ▌;7)sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos;8)vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti;9)perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žvejybos produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas;10)pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą;11)gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo;12)gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;13)įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas;14)žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai;15)žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais sužvejoti paprastieji tunai. Žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą;16)auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę;17)skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse;18)stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį; ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį;19)mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:a)bendrasis ilgis <12 m;b)laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;c)žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas;d)įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys arbae)laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai;20)jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams;21)vykdyti žvejybos veiklą – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai žvejoti paprastuosius tunus konkrečiu žvejybos sezonu;22)BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas;23)eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas;24)konvencijos rajonas – konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas;25)perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; Perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą;26)kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių;27)kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais;28)KSŠ – konvencijos susitariančioji šalis ir konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas;29)didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai;30)perkėlimas –a)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;b)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;c)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;d)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje;e)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas;31)veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu;32)žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota;33)žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;34)atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis arba gaudyklė.II SKYRIUSVALDYMO PRIEMONĖS6 straipsnisSu žvejybos valdymo priemonėmis susijusios sąlygos1.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos pastangos atitiktų jai skirtas paprastųjų tunų žvejybos rytų Atlante ir Viduržemio jūroje galimybes. Valstybių narių priimtos priemonės apima individualių kvotų nustatymą ilgesniems nei 24 metrų žūklės laivams, įtrauktiems į 26 straipsnyje nurodytą laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą.2.Valstybė narė reikalauja, kad žūklės laivai nedelsdami plauktų į jos paskirtą uostą, kai tik laivui skirta individuali kvota laikoma išnaudota, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje.3.Frachtavimo operacijos vykdant paprastųjų tunų žvejybą neleidžiamos.7 straipsnisNepaskerstų gyvų paprastųjų tunų palikimas žuvininkystės ūkyje kitiems metams▌1.▌ Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų iš praėjusių metų laimikio palikimas ūkyje kitiems metams gali būti leidžiamas, tik jei įdiegiama sugriežtinta kontrolės sistema, apie kurią valstybė narė praneša Komisijai. Ta sistema yra neatsiejama 13 straipsnyje nurodyto valstybės narės inspektavimo plano dalis ir į ją įtraukiamos bent ▌53 ir 61 straipsniuose nurodytos priemonės.2.Prieš prasidedant žvejybos sezonui už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad būtų atliktas išsamus jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose esančių gyvų paprastųjų tunų, paliktų kitiems metams po masinio skerdimo, vertinimas. Tuo tikslu visi per masinį skerdimą žuvininkystės ūkyje nepaskersti gyvi paprastieji tunai, paliekami kitiems metams po sužvejojimo metų, yra perkeliami į kitas varžas naudojant stereoskopines kameras ar alternatyvias tokio pačio lygio tikslumą užtikrinančias priemones, kaip nurodyta 51 straipsnyje. Viso proceso metu užtikrinamas išsamiai dokumentuojamas atsekamumas. Paprastųjų tunų palikimas kitiems metams po metų, kuriais masinis skerdimas nebuvo vykdomas, kontroliuojamas kasmet, taikant tą pačią rizikos vertinimu grindžiamo atitinkamų ėminių ėmimo procedūrą.3.Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, pagal kurias nustatoma sugriežtinta gyvų paprastųjų tunų palikimo kitiems metams kontrolės sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 straipsnisNeišnaudotų kvotų perkėlimasNeišnaudotų kvotų perkėlimas kitiems metams neleidžiamas.9 straipsnisKvotų perleidimas1.Sąjunga ir kitos KSŠ kvotas perleisti vienos kitoms gali tik gavusios išankstinį atitinkamų valstybių narių ir (arba) KSŠ leidimą. Komisija likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki kvotų perleidimo apie tai praneša ICCAT sekretoriatui.2.Leidžiama perleisti kvotas žvejybos įrankio grupėse, taip pat perleisti kiekvienos valstybės narės priegaudos kvotas ir individualias žvejybos kvotas su sąlyga, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) iš anksto apie tokį perleidimą informuoja Komisiją, kad ši galėtų dar iki perleidimo informuoti ICCAT sekretoriatą.10 straipsnisIšskaitymas iš kvotų peržvejojimo atvejuKai valstybės narės peržvejoja joms skirtas kvotas ir ši padėtis negali būti ištaisyta pasikeičiant kvotomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsniai.11 straipsnisMetiniai žvejybos planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos planą. Planas apima bent šią informaciją žūklės laivų ir gaudyklių atveju:a)kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas;b)atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus;c)individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones;d)laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją;e)informaciją apie paskirtuosius uostus;f)priegaudos taisykles irg)ilgesnių nei 24 m žūklės laivų, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių.2.Valstybės narės, turinčios mažos apimties priekrantės žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, stengiasi skirti konkrečias sektorines kvotas tiems laivams ir jas įtraukia į savo žvejybos planus. Į savo stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planus jos taip pat įtraukia papildomas priemones, kuriomis siekia atidžiai stebėti, kaip tas laivynas naudoja kvotas. Kad visiškai išnaudotų savo žvejybos galimybes, valstybės narės, naudodamos 1 dalyje nurodytus parametrus, gali varijuoti laivų, kuriems leidžia žvejoti, skaičių.3.Portugalija ir Ispanija gali skirti sektorines kvotas kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams, veiklą vykdantiems Azorų, Madeiros ir Kanarų salynų Sąjungos vandenyse. Sektorinę kvotą jos įtraukia į savo metinius žvejybos planus, o papildomas tos kvotos naudojimo stebėsenos priemones aiškiai nustato savo metiniuose stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planuose.4.Jei valstybės narės paskiria sektorines kvotas pagal 2 ar 3 dalį, galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo nustatytas reikalavimas dėl minimalaus 5 tonų kvotos dydžio netaikomas.5.Atitinkama valstybė narė apie kiekvieną metinio žvejybos plano pakeitimą praneša Komisijai likus ne mažiau kaip trims darbo dienoms iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios. Komisija apie pakeitimą praneša ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip vienai darbo dienai iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios.12 straipsnisŽvejybos galimybių paskirstymasPagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat ▌ teisingai paskirsto nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą ir skatina Sąjungos žvejybos laivus naudoti selektyvius žvejybos įrankius arba mažesnį poveikį aplinkai darančius žvejybos būdus.13 straipsnisMetiniai žvejybos pajėgumų valdymo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tame plane valstybės narės koreguoja žūklės laivų ir gaudyklių skaičių taip, kad būtų užtikrinta, kad žvejybos pajėgumai atitiktų žūklės laivams ir gaudyklėms skirtas atitinkamo kvotos laikotarpio žvejybos galimybes. Valstybės narės žvejybos pajėgumus koreguoja naudodamos galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo apibrėžtus parametrus. Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pajėgumai koreguojami juos varijuojant ne daugiau kaip 20 %, palyginti su 2018 m. baziniais žvejybos pajėgumais.14 straipsnisMetiniai inspektavimo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį inspektavimo planą, kuriuo siekia užtikrinti šio reglamento laikymąsi. Valstybės narės savo atitinkamus planus teikia Komisijai. Tie planai rengiami remiantis:a)inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje;b)nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį.15 straipsnisMetiniai auginimo valdymo planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį auginimo valdymo planą.2.Metiniu auginimo valdymo planu valstybė narė užtikrina, kad bendri perkėlimo pajėgumai ir bendri auginimo pajėgumai atitiktų auginti galimų paprastųjų tunų apskaičiuotąjį kiekį.3.Valstybės narės apriboja savo tunų auginimo pajėgumus iki bendrų auginimo pajėgumų, kurie užregistruoti ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre arba dėl kurių 2018 m. išduotas leidimas ir apie kuriuos pranešta ICCAT.4.Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybių narių žuvininkystės ūkius, kiekis negali būti didesnis už perkeltų tunų kiekius, kuriuos tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai užregistravo ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre 2005 m., 2006 m., 2007 m. arba 2008 m.5.Jei valstybė narė turi padidinti didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į vieną ar kelis jos tunų auginimo ūkius, kiekį, tas padidinimas turi atitikti tai valstybei narei paskirtas žvejybos galimybes, įskaitant bet kokį gyvų paprastųjų tunų importą iš kitos valstybės narės arba susitariančiosios šalies.6.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad mokslininkai, kuriems SCRS yra pavedęs atlikti bandymus, per kuriuos nustatomas augimo greitis tukinimo laikotarpiu, galėtų patekti į ūkius ir gauti pagalbą, kad galėtų atlikti savo užduotis.7.Atitinkamais atvejais valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia Komisijai peržiūrėtus auginimo valdymo planus.16 straipsnisMetinių planų perdavimas1.Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė Komisijai perduoda šiuos planus:a)metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį;b)metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį;c)metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ird)metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį.2.Komisija surenka 1 dalyje nurodytus planus ir panaudoja juos rengdama Sąjungos metinį planą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. Komisija Sąjungos planą perduoda svarstyti ir tvirtinti ICCAT.3.Jei valstybė narė iki nurodyto termino nepateikia Komisijai kurio nors 1 dalyje nurodyto plano per toje dalyje nustatytą terminą, Komisija gali nuspręsti Sąjungos planą ICCAT sekretoriatui pateikti be atitinkamos valstybės narės planų. Atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija stengiasi atsižvelgti į vieną iš 1 dalyje nurodytų planų, pateiktų pasibaigus toje dalyje nustatytam terminui, tačiau iki 2 dalyje nurodyto termino. Jei valstybės narės pateiktas planas neatitinka šio reglamento nuostatų, susijusių su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais, ir jame yra rimtų trūkumų, dėl kurių ICCAT komisija gali nepatvirtinti Sąjungos metinio plano, Komisija gali nuspręsti Sąjungos metinį planą perduoti ICCAT sekretoriatui be atitinkamos valstybės narės planų. Komisija kuo greičiau informuoja atitinkamą valstybę narę ir stengiasi įtraukti visus tos valstybės narės pateiktus peržiūrėtus planus į Sąjungos planą arba į Sąjungos plano pakeitimus, jei jie atitinka šio reglamento nuostatas, susijusias su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais.III SKYRIUSTECHNINĖS PRIEMONĖS17 straipsnisŽvejybos sezonai1.Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti nuo gegužės 26 d. iki liepos 1 d.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kipras ir Graikija gali, pateikdamos savo metinius žvejybos planus, kaip nurodyta 11 straipsnyje, prašyti, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista žvejoti paprastuosius tunus rytų Viduržemio jūroje (FAO 37.3.1 ir 37.3.2 žvejybos rajone) nuo gegužės 15 d. iki liepos 1 d.3.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kroatija gali 11 straipsnyje nurodytuose savo metiniuose žvejybos planuose prašyti, kad su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista paprastuosius tunus auginimo tikslais žvejoti Adrijos jūroje (FAO 37.2.1 žvejybos rajone) iki liepos 15 d.4.Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė Komisijai pateikia įrodymų, kad dėl oro sąlygų kai kurie iš jos gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojančių laivų kuriais nors metais negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali nuspręsti, kad atskirų gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie pateko į tokią padėtį, 1 dalyje nurodytas žvejybos sezonas būtų pratęstas tiek žvejybos dienų, kiek jų buvo prarasta, bet ne daugiau kaip 10 dienų. Atvejai, kai atitinkami laivai arba jungtinės žvejybos operacijos atveju – visi joje dalyvaujantys laivai nevykdo veiklos, turi būti tinkamai pagrindžiami pateikiant oro sąlygų pranešimus ir laivų stebėjimo sistemos (LSS) fiksuojamas koordinates.5.Dideliems žvejybos pelaginėmis ūdomis laivams žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama laikotarpiu nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.6.Valstybės narės savo metiniuose žvejybos planuose nustato savo laivynų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir didelius pelaginėmis ūdomis žvejojančius laivus, žvejybos sezonus.18 straipsnisĮpareigojimas iškrauti laimikįŠio skyriaus nuostatos taikomos nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, įskaitant visas taikytinas nuo jo nukrypti leidžiančias nuostatas, taikymui.19 straipsnisMažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis1.Draudžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti paprastuosius tunus, įskaitant sužvejotus kaip priegauda arba vykdant mėgėjų žvejybą, kurių svoris mažesnis nei 30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažesnis nei 115 cm.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau nurodytam paprastųjų tunų laimikiui taikomas 8 kg arba 75 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis paprastųjų tunų dydis:a)paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų;b)paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, irc)paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų.3.2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma laikantis I priede nustatytų specialiųjų sąlygų.4.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, žvejojantiems pagal I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas. Atitinkami laivai įrašomi į 26 straipsnyje nurodytą žūklės laivų sąrašą.5.Šiame straipsnyje nustatytų mažiausių orientacinių dydžių nesiekiančios į jūrą išmestos negyvos žuvys įskaičiuojamos į valstybės narės kvotą.20 straipsnisAtsitiktinis mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikis1.Nukrypstant nuo 19 straipsnio 1 dalies, visiems žūklės laivams ir gaudyklėms, kuriais vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, leidžiama sužvejoti ne didesnį kaip 5 %, skaičiuojant individais, atsitiktinį paprastųjų tunų, kurių svoris 8–30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo 75–115 cm, laimikį.2.1 dalyje nurodyta 5 % dalis apskaičiuojama remiantis bendruoju paprastųjų tunų laimikiu, bet kuriuo metu po kiekvienos žvejybos operacijos laikomu laive arba gaudyklėje.3.Atsitiktinis laimikis išskaitomas iš valstybės narės, atsakingos už žūklės laivą arba gaudyklę, kvotos.4.Atsitiktiniam mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių paprastųjų tunų laimikiui taikomi 31, 33, 34 ir 35 straipsniai.21 straipsnisPriegauda1.Kiekviena valstybė narė numato, kokia jos paprastųjų tunų kvotos dalis bus sužvejojama kaip priegauda, ir apie tai informuoja Komisiją teikdama savo žvejybos planą.2.Leidžiamos priegaudos dydis, neviršijantis 20 % bendro kiekvieno žvejybos reiso pabaigoje laive laikomo laimikio, ir apskaičiavimo, kokią bendro laive laikomo laimikio dalį ta priegauda sudaro, metodika turi būti aiškiai nustatyta 11 straipsnyje nurodytame metiniame žvejybos plane. Priegaudos procentinis dydis gali būti apskaičiuojamas pagal svorį arba pagal žuvų skaičių. Apskaičiavimas pagal žuvų skaičių taikomas tik ICCAT valdomų tunų ir tunams giminingų rūšių atveju. Mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui leidžiamos priegaudos dydis gali būti apskaičiuojamas kasmet.3.Visa laive laikomų arba į jūrą išmestų negyvų paprastųjų tunų priegauda išskaitoma iš vėliavos valstybės narės kvotos, užregistruojama ir apie ją pranešama Komisijai pagal 31 ir 32 straipsnius.4.Jei valstybės narės paprastųjų tunų kvotos neturi, atitinkama priegauda išskaitoma iš Sąjungos specialios paprastųjų tunų priegaudos kvotos, nustatytos pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.5.Jei valstybei narei paskirta visa kvota išnaudota, su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir ta valstybė narė imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Jei Sąjungos speciali paprastųjų tunų priegaudos kvota, nustatyta pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį, išnaudota, su valstybių narių, neturinčių paprastųjų tunų kvotos, vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir tos valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Tokiais atvejais negyvų paprastųjų tunų perdirbimas ir verslinis naudojimas draudžiami, ir visas laimikis turi būti užregistruotas. Valstybės narės kasmet Komisijai teikia informaciją apie tokios negyvų paprastųjų tunų priegaudos dydžius, o ši tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.6.Visi laivuose, kurie nevykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklos, palikti paprastieji tunai aiškiai atskiriami nuo kitų rūšių žuvų, kad kontrolės institucijos galėtų patikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. Tą priegaudą galima parduoti, jei kartu pateikiamas eBCD.22 straipsnisOro priemonių naudojimasDraudžiama paprastųjų tunų ieškoti naudojantis bet kokiomis oro priemonėmis, įskaitant orlaivius, sraigtasparnius ar bet kurios rūšies bepiločius orlaivius.IV SKYRIUSMĖGĖJŲ ŽVEJYBA23 straipsnisSpeciali mėgėjų žvejybos kvota1.Kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja skirdama specialią tokios žvejybos kvotą. Nustatant šią kvotą atsižvelgiama į galimą negyvų paprastųjų tunų kiekį, taip pat žvejybos, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos, atveju. Valstybės narės teikdamos savo žvejybos planus informuoja Komisiją apie paskirtą mėgėjų žvejybos kvotą.2.Apie sužvejotą negyvų paprastųjų tunų kiekį pranešama ir jis įskaičiuojamas į valstybės narės kvotą.24 straipsnisMėgėjų žvejybai taikomos specialiosios sąlygos1.Kiekviena mėgėjų žvejybai paskirtą paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja laivams išduodama mėgėjų žvejybos leidimus. ICCAT paprašius, valstybės narės pateikia Komisijai mėgėjų žvejybos laivų, kuriems suteiktas žvejybos leidimas žvejoti paprastuosius tunus, sąrašą. Sąraše, kurį Komisija elektroniniu būdu pateikia ICCAT, turi būti ši informacija apie kiekvieną laivą:a)laivo pavadinimas;b)registro numeris;c)numeris ICCAT registre (jei yra);d)ankstesnis pavadinimas (jei yra) ire)savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas.2.Vykdant mėgėjų žvejybą draudžiama vienam laivui per dieną sužvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti daugiau kaip vieną paprastąjį tuną.3.Vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotus paprastuosius tunus parduoti draudžiama.4.Kiekviena valstybė narė registruoja paprastųjų tunų laimikio, sužvejoto vykdant mėgėjų žvejybą, duomenis, įskaitant kiekvieno paprastojo tuno svorį ir, kai įmanoma, ilgį, ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. praėjusių metų duomenis pateikia Komisijai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.5.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų kuo geriau užtikrinti, kad vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami į jūrą. Visi iškraunami paprastieji tunai turi būti neapdoroti, be žiaunų ir (arba) išdarinėti.25 straipsnisSugavimas, įsago įsegimas ir paleidimas į jūrą1.Nukrypstant nuo 23 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, leidžiančios šiaurės rytų Atlante vykdyti žvejybą, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos ir kurią vykdo tik sportinės žvejybos laivai, gali nedideliam skaičiui tik sportinės žvejybos laivų leisti be specialios kvotos žvejoti paprastuosius tunus tam, kad juos sugautų, įsegtų jiems įsagą ir paleistų į jūrą. Tokie laivai veiklą vykdo pagal mokslinių tyrimų įstaigos mokslinį projektą, kuris įtrauktas į mokslinių tyrimų programą. Projekto rezultatai pateikiami atitinkamoms vėliavos valstybės narės institucijoms.2.Laivai, vykdantys mokslinius tyrimus pagal ICCAT paprastųjų tunų išteklių mokslinių tyrimų programą, nelaikomi vykdančiais 1 dalyje nurodytą sugavimo, įsagų segimo ir paleidimo į jūrą veiklą.3.Sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo veiklą leidžiančios valstybės narės:a)kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą;b)vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento nuostatų;c)užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ird)kasmet likus ne mažiau kaip 50 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos ataskaitą. Tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo.4.Apie visus per sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo į jūrą procesą nugaišusius paprastuosius tunus yra pranešama ir jie išskaičiuojami iš vėliavos valstybės narės kvotos.V SKYRIUSKONTROLĖS PRIEMONĖS1 SKIRSNISLAIVŲ IR GAUDYKLIŲ SĄRAŠAI IR REGISTRAI26 straipsnisLaivų sąrašai ir registrai1.Valstybės narės kasmet likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios Komisijai elektroninėmis priemonėmis naujausios redakcijos ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairėsehttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html nurodytu formatu pateikia šiuos laivų sąrašus:a)visų žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą irb)visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą.Komisija šią informaciją likus ne mažiau kaip 15 dienų iki žvejybos veiklos pradžios perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į laivų, kuriems leidžiama žvejoti, ICCAT registrą ir atitinkamais atvejais į laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, ICCAT registrą.2.Per kalendorinius metus žvejybos laivas gali būti įtrauktas į abu 1 dalyje nurodytus sąrašus su sąlyga, kad jis neįtraukiamas į abu sąrašus vienu metu.3.1 dalies a ir b punktuose nurodyta informacija apie laivus apima laivo pavadinimą ir Sąjungos laivyno registro numerį (CFR), kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2182017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9). I priede.4.Atgaline data pateikiamos informacijos Komisija nepriima.5.Paskesni 1 ir 3 dalyse nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik jei žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl su veikla susijusių teisėtų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir pateikia:a)išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas irb)išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją.6.Komisija prireikus per metus keičia 1 dalyje nurodytą informaciją apie laivus ir atnaujintą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui pagal Reglamento (ES) 2017/2403 7 straipsnio 6 dalį.27 straipsnisLaivų žvejybos leidimai1.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, įtrauktiems į vieną iš 26 straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodytų sąrašų. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie išduodami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.2.Nedarant poveikio 21 straipsnio 6 dalies taikymui, laikoma, kad į 26 straipsnio 1 dalyje nurodytus ICCAT registrus neįtrauktiems Sąjungos žvejybos laivams rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti paprastųjų tunų neleidžiama.3.Kai laikoma, jog laivui skirta individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina laivui išduotą paprastųjų tunų žvejybos leidimą ir gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos paskirtą uostą.28 straipsnisGaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašai ir registrai1.Kiekviena valstybė narė elektroninėmis priemonėmis Komisijai kaip savo žvejybos planų dalį pateikia gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, sąrašą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tos gaudyklės galėtų būti įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą.2.Valstybės narės žvejybos leidimus išduoda tik dėl tų gaudyklių, kurios įtrauktos į 1 dalyje nurodytą sąrašą. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie parengiami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.3.Laikoma, kad Sąjungos gaudyklėmis, kurios nėra įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama. Tomis gaudyklėmis sužvejotus paprastuosius tunus laikyti laive, perkelti, įkelti į varžas arba iškrauti draudžiama.4.Kai laikoma, jog gaudyklės individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina tai gaudyklei skirtą paprastųjų tunų žvejybos leidimą.29 straipsnisInformacija apie žvejybos veiklą1.Kasmet ne vėliau kaip liepos 15 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai išsamią informaciją apie per praėjusius metus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje sužvejotą paprastųjų tunų laimikį. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT. Ta informacija apima:a)kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį;b)kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį;c)kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo;d)bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ire)bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą).2.Valstybės narės apie su jų vėliava plaukiojančius laivus, kurie neturėjo leidimo vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, bet sužvejojo paprastųjų tunų kaip priegaudą, pateikia Komisijai tokią informaciją:a)laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba valstybinį registracijos numerį, jei laivas neregistruotas ICCAT, irb)bendrą paprastųjų tunų laimikį.3.Valstybės narės Komisijai praneša visą informaciją apie laivus, kuriems netaikomos 1 ir 2 dalys, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus. Komisija kaip įmanoma greičiau perduoda šią informaciją ICCAT sekretoriatui.30 straipsnisJungtinės žvejybos operacijos1.Vykdyti bet kokią jungtinę paprastųjų tunų žvejybos operaciją leidžiama tik jei dalyvaujantiems laivams suteiktas atitinkamos (-ų) vėliavos valstybės (-ių) narės (-ių) leidimas. Kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gautų leidimą, jame turi būti paprastųjų tunų žvejybos įranga, jam turi būti suteikta individuali kvota ir jis turi vykdyti 32 straipsnyje nustatytus pranešimo įpareigojimus.2.Jungtinėms žvejybos operacijoms skirta kvota yra lygi dalyvaujantiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams skirtų kvotų sumai.3.Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai nedalyvauja jungtinėse žvejybos operacijose su kitų KSŠ gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais.4.Prašymo leisti dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje forma pateikta IV priede. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad iš jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančio (-ių) savo gaubiamaisiais tinklais žvejojančio (-ių) laivo (-ų) gautų informaciją apie:a)laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą;b)dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę;c)individualias laivų kvotas;d)laimikio paskirstymo laivams raktą ire)paskirties žuvininkystės ūkius.5.Kiekviena valstybė narė 4 dalyje nurodytą informaciją Komisijai perduoda likus ne mažiau kaip 10 dienų iki jungtinės žvejybos operacijos pradžios, naudodama IV priede pateiktą formą. Likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki žvejybos operacijos pradžios Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių kitų žvejybos laivų vėliavos valstybei.6.Force majeure atvejais 5 dalyje nustatyti terminai netaikomi teikiant informaciją apie paskirties žuvininkystės ūkius. Tokiais atvejais valstybės narės atnaujintą minėtą informaciją kartu su įvykių, dėl kurių susidarė force majeure, aprašymu Komisijai pateikia kiek galėdamos greičiau. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2 SKIRSNISLAIMIKIO REGISTRAVIMAS31 straipsnisRegistravimo reikalavimai1.Sąjungos žūklės laivų kapitonai laivo operacijas registruoja žvejybos žurnale, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14, 15, 23 ir 24 straipsnių ir šio reglamento II priedo A skirsnio.2.Sąjungos vilkikų, pagalbinių laivų ir perdirbimo laivų kapitonai registruoja laivo veiklą pagal II priedo B, C ir D skirsniuose išdėstytus reikalavimus.32 straipsnisKapitonų ir gaudyklių operatorių siunčiamos laimikio ataskaitos1.Žvejybos veiklą vykdančių Sąjungos žūklės laivų kapitonai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo vėliavos valstybėms narėms elektroninėmis priemonėmis siunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tų ataskaitų siųsti neprivaloma, kai laivas yra uoste, išskyrus atvejus, kai jis dalyvauja jungtinėje žvejybos operacijoje. Ataskaitose teikiami duomenys imami iš žvejybos žurnalų ir apima datą, laiką, vietą (ilgumą ir platumą) ir konvencijos rajone sužvejotų paprastųjų tunų svorį ir skaičių, įskaitant į jūrą paleistas žuvis ir į jūrą išmestas negyvas žuvis. Ataskaitas kapitonai siunčia naudodami III priede nustatytą formą arba formą, kurią naudoti reikalauja valstybė narė.2.Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų kapitonai 1 dalyje nurodytas kasdienes ataskaitas rengia apie kiekvieną žvejybos operaciją, įskaitant operacijas, per kurias žuvų sužvejota nebuvo. Ataskaitas už praėjusią dieną laivo kapitonas arba jo įgaliotasis atstovas savo vėliavos valstybei narei nusiunčia iki 9:00 val. (GMT).3.Gaudyklių, kuriomis vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, operatoriai arba jų įgaliotieji atstovai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo valstybėms narėms per 48 valandas elektroninėmis priemonėmis nusiunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose nurodomas gaudyklės numeris ICCAT registre, laimikio sužvejojimo data ir laikas, sužvejotų paprastųjų tunų svoris ir skaičius, įskaitant nulinį laimikį ir į jūrą paleistų žuvų bei į jūrą išmestų negyvų žuvų kiekius. Tą informaciją jie siunčia naudodami III priede nustatytą formą.4.Žūklės laivų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kapitonai 1 dalyje nurodytas ataskaitas už praėjusią savaitę, kuri baigiasi sekmadienį, savo vėliavos valstybei narei atsiunčia ne vėliau kaip antradienį 12:00 val. (GMT).3 SKIRSNISIŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS33 straipsnisPaskirtieji uostai1.Kiekviena valstybė narė, kuriai skirta paprastųjų tunų kvota, paskiria uostus, kuriuose leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas. Informacija apie paskirtuosius uostus įtraukiama į 11 straipsnyje nurodytus metinius žvejybos planus. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie visus informacijos apie paskirtuosius uostus pasikeitimus. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2.Kad uostas būtų priskirtas prie paskirtųjų uostų, uosto valstybė narė turi užtikrinti, kad būtų įvykdytos šios sąlygos:a)nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas;b)nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos irc)nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje.3.Vietose, kurios nėra KSŠ ar valstybių narių paskirti uostai, draudžiama iš žūklės laivų, taip pat perdirbimo ir pagalbinių laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį rytų Atlante ar Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. Iš gaudyklės arba varžos išimti paskersti negyvi paprastieji tunai išimties tvarka gali būti pagalbiniu laivu transportuoti į perdirbimo laivą su sąlyga, kad transportavimą prižiūri kontrolės institucija.34 straipsnisIšankstinis pranešimas apie iškrovimą1.Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis ne mažesnis kaip 12 metrų, įtrauktų į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą, kapitonams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnis. Išankstinis pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį siunčiamas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais arba iškrovimo infrastruktūra pageidaujama pasinaudoti, kompetentingai institucijai.2.Prieš įplaukdami į uostą, į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą įtrauktų Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis yra mažesnis kaip 12 metrų, taip pat perdirbimo laivų ir pagalbinių laivų kapitonai arba jų atstovai likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar iškrovimo infrastruktūra jie pageidauja pasinaudoti, kompetentingai institucijai bent šią informaciją:a)numatomą atvykimo laiką;b)įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį;c)informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas;d)žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą.3.Kai pagal taikomus Sąjungos teisės aktus valstybėms narėms leidžiama taikyti trumpesnį pranešimo pateikimo terminą nei keturios valandos iki numatyto atvykimo laiko, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti pranešama iki atvykimo į uostą laikantis taikomo termino. Jeigu žvejybos vietos yra arčiau nei keturios valandos kelio nuo uosto, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti koreguojama bet kuriuo metu prieš atvykstant į uostą.4.Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus einamųjų metų išankstinius pranešimus.5.Visas Sąjungoje vykdomas iškrovimo operacijas tikrina atitinkamos uosto valstybės narės kontrolės institucijos, o tam tikra procentinė dalis patikrinama remiantis rizikos vertinimo sistema, apimančia kvotas, laivyno dydį ir žvejybos pastangas. Išsami informacija apie tokią kiekvienos valstybės narės priimtą kontrolės sistemą išdėstoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane.6.Sąjungos žūklės laivo kapitonai, nepriklausomai nuo laivo ilgio, per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos valstybės narės arba KSŠ, kurioje vykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms ir savo vėliavos valstybei narei pateikia iškrovimo deklaraciją. Žūklės laivo kapitonas yra atsakingas už deklaracijos išsamumą bei teisingumą ir juos patvirtina. Iškrovimo deklaracijoje turi būti nurodomi bent iškrautų paprastųjų tunų kiekiai ir rajonas, kuriame jie sužvejoti. Visas iškrautas laimikis pasveriamas. Uosto valstybė narė iškrovimo duomenis per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos išsiunčia vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijoms.35 straipsnisPerkrovimas1.Sąjungos žvejybos laivams, kuriuose yra paprastųjų tunų, ar Sąjungos vandenyse esantiems trečiųjų valstybių laivams bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama atlikti perkrovimą jūroje.2.Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2017/2107 52 straipsnio 2 ir 3 dalių ir 54 bei 57 straipsnių taikymui, žvejybos laivai paprastųjų tunų laimikį perkrauna tik paskirtuosiuose uostuose, kaip nurodyta šio reglamento 33 straipsnyje.3.Žvejybos laivo, į kurį perkraunama, kapitonas arba jo atstovas likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko atitinkamoms uosto valstybės institucijoms pateikia V priede pateiktame perkrovimo deklaracijos šablone išvardytą informaciją. Bet kokiam perkrovimui reikalingas žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba vėliavos KSŠ išankstinis leidimas. Be to, laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas perkrovimo metu informuoja savo vėliavos valstybę narę arba KSŠ apie V priede reikalaujamas datas.4.Atplaukusį žvejybos laivą, į kurį perkraunama, iš karto inspektuoja uosto valstybė narė ir patikrina jame esančius kiekius ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus.5.Sąjungos žvejybos laivo kapitonas per 15 dienų nuo perkrovimo pabaigos užpildo ir savo vėliavos valstybei narei persiunčia ICCAT perkrovimo deklaraciją. Žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją pagal V priedą. Perkrovimo deklaracijoje nurodomas eBCD numeris, kad būtų lengviau atlikti kryžminę joje pateiktų duomenų patikrą.6.Uosto valstybė per 5 dienas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijai išsiunčia perkrovimo duomenis.7.Visas perkrovimo operacijas tikrina paskirtojo uosto valstybės narės kompetentingos institucijos.4 SKIRSNISPAREIGA TEIKTI ATASKAITAS36 straipsnisSavaitinės kiekių ataskaitosKiekviena valstybė narė siunčia Komisijai savaitines laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose pateikiami pagal 32 straipsnį reikalaujami duomenys apie gaudykles, gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir kitus žūklės laivus. ▌Informacija išdėstoma pagal žvejybos įrankių tipą ▌. Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.37 straipsnisInformacija apie kvotos išnaudojimą1.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 34 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog yra išnaudota 80 % žvejybos įrankio grupei skirtos kvotos.2.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog žvejybos įrankio grupei arba jungtinei žvejybos operacijai ar gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui skirta kvota yra išnaudota. Ta informacija pateikiama kartu su oficialiais dokumentais, įrodančiais, kad valstybė narė laivynui, žvejybos įrankio grupei, jungtinės žvejybos operacijos dalyviams arba individualią kvotą turintiems laivams uždraudė žvejoti arba liepė grįžti į uostą, taip pat aiškiai nurodė draudimo žvejoti datą ir laiką.3.Komisija informuoja ICCAT sekretoriatą apie datas, kuriomis Sąjungai skirta paprastųjų tunų kvota tapo išnaudota.5 SKIRSNISSTEBĖTOJŲ PROGRAMOS38 straipsnisNacionalinė stebėtojų programa1.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų, kuriems išduotas oficialus tapatybės dokumentas, vykdomas laivų ir gaudyklių, kuriais žvejojami paprastieji tunai, stebėjimas aprėptų bent:a)20 % jos žvejybos pelaginiais tralais veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 m);b)20 % jos žvejybos ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);c)20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);d)100 % vilkikų;e)100 % skerdimo gaudyklėse operacijų.Valstybės narės, turinčios mažiau nei penkis pirmos pastraipos a, b ir c punktuose išvardytų kategorijų žūklės laivus, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų veikla aprėptų ne mažiau kaip 20 % laiko, kurį laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklą.2.Nacionalinio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą;b)registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:a)laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą);b)rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą;c)žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove;d)laimikio sužvejojimo datą;c)tikrinti laivo žurnalo įrašus;d)nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių.3.Be 2 dalyje nurodytų užduočių, nacionaliniai stebėtojai remdamiesi SCRS gairėmis vykdo mokslinį darbą, be kita ko, renka būtinus duomenis.4Duomenys ir informacija, surinkti pagal kiekvienos valstybės narės stebėtojų programą, pateikiami Komisijai, o ši juos persiunčia atitinkamai SCRS arba ICCAT sekretoriatui.5.Taikant 1–3 dalis kiekviena valstybė narė užtikrina:a)laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas;b)kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;c)kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti;d)kad konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos.39 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų programa1.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninių stebėtojų programa būtų veiksmingai įgyvendinama, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir VIII priede.2.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas būtų:a)visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus;b)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų;c)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas;d)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;e)kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose;f)kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose irg)paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą.3.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra ICCAT regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama.4.Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam žuvininkystės ūkiui visam įkėlimo į varžas operacijų laikui būtų skirtas vienas ICCAT regioninis stebėtojas. Force majeure atvejais, kai force majeure aplinkybes patvirtina žuvininkystės ūkio valstybė narė, vienas ICCAT regioninis stebėtojas gali būti skirtas daugiau nei vienam žuvininkystės ūkiui, siekiant išvengti ūkio operacijų pertrūkio, jei užtikrinama, kad stebėtojo užduotys būtų tinkamai įvykdytos. Tačiau tokiu atveju už ūkius atsakinga valstybė narė nedelsdama paprašo atsiųsti papildomą regioninį stebėtoją.5.ICCAT regioninio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį;b)pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jo paties stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta;c)vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą.6.Regioniniams stebėtojams vykdant pareigas kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių, gaudyklių ir laivų operatoriai jokiu būdu jiems netrukdo, jų nebaugina, nesikiša į jų darbą ir nedaro jiems įtakos.6 SKIRSNISPERKĖLIMO OPERACIJOS40 straipsnisPerkėlimo leidimas1.Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas ar jo atstovas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, iš kurio (-ios) perkeliama, operatorius vėliavos valstybei narei arba už žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingai valstybei narei siunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:a)žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre;b)numatytą perkėlimo laiką;c)įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį;d)vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius;e)vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, jei yra, irf)paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą.2.1 dalies taikymo tikslais valstybė narė kiekvienai transportavimo varžai priskiria unikalų numerį. Jei vienos žvejybos operacijos laimikiui perkelti prireikia kelių transportavimo varžų, pakanka parengti vieną perkėlimo deklaraciją, tačiau joje turi būti nurodyti visų naudotų transportavimo varžų numeriai ir aiškiai nurodyta, kiek paprastųjų tunų transportuojama kiekvienoje varžoje.3.Varžų numeriai priskiriami pagal unikalią numeravimo sistemą, juos sudaro bent triraidis kodas, atitinkantis ūkio valstybės narės kodą, ir po jo einantys trys skaitmenys. Unikalus varžos numeris yra nuolatinis ir negali būti perskirtas kitai varžai.4.1 dalyje nurodyta valstybė narė kiekvienai perkėlimo operacijai suteikia leidimo numerį, kurį praneša atitinkamai žvejybos laivo kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Leidimo numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, reiškiančios leidimą (AUT) arba atsisakymą jį išduoti (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai.5.1 dalyje nurodyta valstybė narė perkėlimo leidimą išduoda arba atsisako jį išduoti per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo. Perkėlimo operacija nepradedama be išduoto išankstinio leidimo.6.Perkėlimo leidimas nereiškia, kad leidžiama atlikti įkėlimo į varžas operaciją.41 straipsnisAtsisakymas išduoti perkėlimo leidimą ir paprastųjų tunų paleidimas į jūrą1.Už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį arba gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako išduoti leidimą perkelti žuvis, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji nustato, kad:a)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas;c)žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus arbad)vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso.2.Jei perkėlimo leidimas neduodamas, 1 dalyje nurodyta valstybė narė atitinkamai žūklės laivo ar vilkiko kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui nedelsdama duoda nurodymą paleisti žuvis į jūrą, kuriuo jie informuojami, kad perkėlimo leidimas neduotas ir jie turi žuvis paleisti į jūrą pagal XII priedą.3.Jei transportuojant žuvis į žuvininkystės ūkį sugenda vilkiko LSS, jis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip per 72 valandas pakeičiamas kitu tinkamai veikiančią LSS turinčiu vilkiku arba jame įtaisoma ar naudojama nauja veikianti LSS. 72 valandų terminas gali būti išimties tvarka pratęstas dėl force majeure arba su veikla susijusių teisėtų priežasčių. Apie gedimą nedelsiant pranešama Komisijai, o ši informuoja ICCAT sekretoriatą. Kapitonas arba jo atstovas nuo gedimo nustatymo iki padėties ištaisymo kas keturias valandas vėliavos valstybės narės kontrolės institucijoms tinkamomis ryšio priemonėmis praneša naujausias žvejybos laivo geografines koordinates.42 straipsnisPerkėlimo deklaracija1.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją.2.Už žvejybos laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę, iš kurių perkeliama, atsakingos valstybės narės institucijos perkėlimo deklaracijų formas numeruoja. Deklaracijos formos numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, po kurio seka keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys eilės skaitmenys, po kurių nurodomos trys raidės – ITD (VN-20**/xxx/ITD).3.Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas. Žūklės laive arba gaudyklėje ir vilkikuose saugoma deklaracijos kopija.4.Perkėlimo operacijas atliekančių laivų kapitonai teikia ataskaitas apie laivo veiklą pagal II priedą.5.Informacija apie negyvas žuvis registruojama laikantis XIII priede nustatytų procedūrų.43 straipsnisStebėjimas vaizdo kamera1.Žūklės laivo arba vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius užtikrina, kad perkėlimas būtų stebimas vandenyje esančia vaizdo kamera, kad būtų galima patikrinti perkeliamų žuvų skaičių. Vaizdo įrašymas atliekamas laikantis X priede nustatytų būtinųjų standartų ir procedūrų.2.Jeigu SCRS prašo Komisijos pateikti vaizdo įrašų kopijas, valstybės narės tas kopijas pateikia Komisijai, o ši jas persiunčia SCRS ▌.44 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų atliekamas tikrinimas ir tyrimų vykdymas1.Žūklės laive esantys ar gaudyklę stebintys ICCAT regioniniai stebėtojai, kaip nurodyta 39 straipsnyje ir VIII priede:a)registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;b)stebi ir įvertina perkeliamą laimikį irc)tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus.2.Tais atvejais, kai regioninio stebėtojo, atitinkamų kontrolės institucijų arba žūklės laivo ar vilkiko kapitono arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas žuvų skaičius skiriasi daugiau nei 10 %, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Tyrimas užbaigiamas iki įkėlimo į žuvininkystės ūkio varžas arba bet kuriuo atveju per 96 valandas nuo tada, kai buvo inicijuotas, išskyrus force majeure atvejus. Kol nėra tyrimo rezultatų, žuvų įkelti į varžas neleidžiama ir atitinkamas BCD skirsnis nepatvirtinamas.3.Tačiau, kai vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas ar aiškus, kad būtų galima įvertinti perkeltus kiekius, laivo kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius gali prašyti atsakingos valstybės narės institucijų leidimo atlikti naują perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikti regioniniam stebėtojui. Jei tas savanoriškas kontrolinis perkėlimas neduoda patenkinamų rezultatų, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Jei po tyrimo patvirtinama, kad vaizdo įrašas yra nepakankamos kokybės, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius, atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos nurodo vykdyti dar vieną kontrolinę perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikia ICCAT regioniniam stebėtojui. Nauji perkėlimai atliekami kaip kontroliniai perkėlimai, kol gaunamas pakankamos kokybės vaizdo įrašas, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius.4.Nedarant poveikio inspektorių atliekamiems patikrinimams, ICCAT regioniniai stebėtojai perkėlimo deklaraciją pasirašo tik jei jų stebėjimo rezultatai atitinka ICCAT priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones, o perkėlimo deklaracijoje pateikta informacija neprieštarauja jų stebėjimo rezultatams ir apima reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 1, 2 ir 3 dalis. ICCAT stebėtojai taip pat tikrina, ar ICCAT perkėlimo deklaracija perduota atitinkamai vilkiko kapitonui arba žuvininkystės ūkio operatoriui ar gaudyklės atstovui. Jei ICCAT stebėtojas nepritaria perkėlimo deklaracijos įrašams, jis joje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ių) nesilaikyta.5.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją. Valstybės narės perkėlimo deklaraciją persiunčia Komisijai ▌.45 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos operacinės šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.7 SKIRSNISĮKĖLIMO Į VARŽAS OPERACIJOS46 straipsnisĮkėlimo į varžas leidimas ir galimas atsisakymas jį išduoti1.Prieš pradedant įkėlimo į kiekvieną transportavimo varžą operaciją, transportavimo varžas inkaruoti arčiau kaip 0,5 jūrmylės atstumu nuo žuvininkystės ūkio įrenginių draudžiama. Šiuo tikslu 15 straipsnyje nurodytuose auginimo valdymo planuose turi būti nurodytos daugiakampį plotą, kuriame yra žuvininkystės ūkis, apibrėžiančios geografinės koordinatės.2.Prieš bet kokią įkėlimo į varžas operaciją už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė prašo už žūklės laivą arba gaudyklę, kuria sužvejoti į varžas perkelti numatyti paprastieji tunai, atsakingos valstybės narės ar KSŠ įkėlimo į varžas patvirtinimo.3.Už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, jei nustato, kad:a)žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturi pakankamos paprastųjų tunų kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arbac)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus.4.Jei už žūklės laivą ar gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, ji:a)apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją irb)prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą.5.Įkėlimas į varžas nepradedamas be patvirtinimo, kurį per vieną darbo dieną nuo prašymo gavimo suteikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė ar KSŠ arba jų institucijoms pritarus – už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė. Jei per vieną darbo dieną negaunama atsakymo iš už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės institucijų, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti atlikti įkėlimo į varžas operaciją.6.Žuvys į varžas keliamos kiekvienais metais iki rugpjūčio 22 d., išskyrus atvejus, kai už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingos institucijos kartu su įkėlimo į varžas ataskaita pateikia force majeure aplinkybių įrodymus. Bet kuriuo atveju po rugsėjo 7 d. žuvys į varžas nebekeliamos.47 straipsnisPaprastųjų tunų laimikio dokumentavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės draudžia kelti į varžas paprastuosius tunus, jei neturima dokumentų, kurių pagal Reglamentu (ES) Nr. 640/2010 nustatytą laimikio dokumentavimo programą reikalauja ICCAT. Dokumentai turi būti tikslūs, išsamūs ir patvirtinti už žūklės laivus ar gaudykles atsakingos valstybės narės arba KSŠ.48 straipsnisInspektavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms įkėlimo į varžas operacijoms žuvininkystės ūkiuose tikrinti.49 straipsnisStebėjimas vaizdo kameraUž žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad įkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos jos kontrolės institucijų naudojant vandenyje esančią vaizdo kamerą. Daromas vienas kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas laikantis X priede nustatytų procedūrų.50 straipsnisTyrimų inicijavimas ir atlikimasJei ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamos valstybės narės kontrolės institucijų ir (arba) žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas paprastųjų tunų skaičius skiriasi daugiau kaip 10 %, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žūklės laivą ir (arba) gaudyklę, inicijuoja tyrimą. Tyrimą atliekanti valstybė narė gali naudotis kita turima informacija, įskaitant 51 straipsnyje nurodytų įkėlimo į varžas programų rezultatus.51 straipsnisPriemonės ir programos, skirtos į varžas įkeltinų paprastųjų tunų skaičiui ir svoriui įvertinti1.Valstybės narės užtikrina, kad 100 % įkėlimo į varžas operacijų būtų įtraukta į programą, pagal kurią žuvų skaičius ir svoris nustatomas naudojant stereoskopinių kamerų sistemas arba tokias alternatyvias priemones, kuriomis užtikrinamas lygiavertis tikslumas.2.Ta programa vykdoma laikantis XI priede nustatytų procedūrų. Alternatyvios priemonės gali būti naudojamos tik jei jas metiniame susitikime patvirtino ICCAT.3.Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė šios programos rezultatus pateikia už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba KSŠ ir subjektui, kuris ICCAT vardu vykdo regioninių stebėtojų programą.4.Jei programos rezultatai rodo, kad į varžas įkeliamų paprastųjų tunų kiekiai skiriasi nuo sužvejotų ir (arba) perkeltų kiekių, apie kuriuos pranešta, už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žuvininkystės ūkį, inicijuoja tyrimą. Jei žūklės laivas arba gaudyklė plaukioja su kitos KSŠ vėliava, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą bendradarbiaudama su tos vėliavos KSŠ.5.Už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė duoda nurodymą laikantis XII priede išdėstytų procedūrų į varžas įkeltą žuvų kiekį, kuriuo viršijamas deklaruotas sužvejotas ir perkeltas kiekis, paleisti į jūrą, jei:a)per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų arbab)jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį.Perteklinių žuvų paleidimas į jūrą vykdomas dalyvaujant kontrolės institucijoms.6.Sprendžiant, ar žuvis reikia paleisti į jūrą, naudojami programos rezultatai ir atitinkamai užpildomos įkėlimo į varžas deklaracijos ir atitinkami BCD skirsniai. Kai duodamas nurodymas paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius prašo, kad žuvų paleidimą stebėtų nacionalinė kontrolės institucija ir ICCAT regioninis stebėtojas.7.Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai programos rezultatus. Įkėlimo į varžas force majeure atveju valstybės narės šiuos rezultatus pateikia iki rugsėjo 12 d. Komisija kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d. perduoda tą informaciją įvertinti SCRS.8.Gyvų paprastųjų tunų perkelti iš vienos auginimo varžos į kitą negalima, jei nėra gautas leidimas ir nedalyvauja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kontrolės institucijos. Kiekvienas perkėlimas registruojamas, kad būtų galima sekti individų skaičių. Nacionalinės kontrolės institucijos stebi perkėlimus ir užtikrina, kad kiekvienas perkėlimas žuvininkystės ūkyje būtų registruojamas eBCD sistemoje.9.Jei laivu arba gaudykle sužvejotų paprastųjų tunų kiekiai, apie kuriuos pranešta, ir kontrolinių kamerų įkėlimo į varžas metu užfiksuoti kiekiai skiriasi ne mažiau kaip 10 %, laikoma, kad atitinkamas laivas arba gaudyklė galbūt nesilaikė reikalavimų. Valstybės narės imasi būtinų priemonių tinkamiems tolesniems veiksmams užtikrinti.52 straipsnisĮkėlimo į varžas deklaracija ir įkėlimo į varžas ataskaita1.Žuvininkystės ūkio operatorius per 72 valandas nuo kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos pabaigos savo kompetentingai institucijai pateikia XIV priede nurodytą žuvų įkėlimo į varžas deklaraciją. ▌2.Be 1 dalyje nurodytos įkėlimo į varžas deklaracijos, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo įkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, kurios laivais arba gaudyklėmis sužvejoti paprastieji tunai, ir Komisijai pateikia žuvų įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodomi XI priedo B skirsnyje išdėstyti elementai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.3.Taikant 2 dalį, įkėlimo į varžas operacija nelaikoma baigta tol, kol nėra užbaigtas bet koks pradėtas tyrimas ir bet kokia paleidimo į jūrą operacija, dėl kurios duotas nurodymas.53 straipsnisPerkėlimai žuvininkystės ūkyje ir atsitiktiniai patikrinimai1.Už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės įdiegia atsekamumo sistemą, kuri apima perkėlimo ūkyje vaizdo įrašymą.2.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos remdamosi rizikos analize vykdo atsitiktinius paprastųjų tunų, laikomų ūkio varžose nuo įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo tam tikrais metais iki pirmojo įkėlimo į varžas kitais metais, patikrinimus.3.Taikant 2 dalį kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė nustato mažiausią patikrintinų žuvų procentinę dalį. Ta procentinė dalis nustatoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane. Kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia per metus atliktų atsitiktinių patikrinimų rezultatus. Komisija kitų metų, einančių po atitinkamos kvotos laikotarpio, balandžio mėn. tuos rezultatus persiunčia ICCAT sekretoriatui.54 straipsnisPrieiga prie vaizdo įrašų ir su jais susiję reikalavimai1.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 49 ir 51 straipsniuose nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami nacionaliniams, regioniniams bei ICCAT inspektoriams ir ICCAT bei nacionaliniams stebėtojams jiems to paprašius.2.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašo originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.55 straipsnisMetinė žuvų įkėlimo į varžas ataskaitaValstybės narės, kurioms taikomas įpareigojimas pagal 52 straipsnį teikti įkėlimo į varžas deklaracijas ir ataskaitas, Komisijai kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. pateikia įkėlimo į varžas ataskaitą už praėjusius metus. Kasmet iki rugpjūčio 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui. Ataskaitose pateikiama ši informacija:a)bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius;b)laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas;c)ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims turėtų būti nustatyti kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu;d)į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ši informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį;e)per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai irf)per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę.56 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 SKIRSNISSTEBĖSENA IR PRIEŽIŪRA57 straipsnisLaivų stebėjimo sistema1.Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalies, vėliavos valstybės narės įgyvendina laivų stebėjimo sistemą (LSS), skirtą jų žvejybos laivams, kurių bendras ilgis ne mažesnis kaip 12 m, laikydamosi XV priedo.2.Į 26 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą laivų sąrašą arba į 26 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą laivų sąrašą įrašyti laivai, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 15 m, LSS duomenis ICCAT pradeda perduoti likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki jų leidimo galiojimo laikotarpio pradžios ir nenustoja perduoti dar bent 5 dienas po leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos, nebent Komisijai iš anksto būtų atsiųstas prašymas išbraukti laivą iš ICCAT laivų registro.3.Kontrolės tikslais kapitonas arba jo atstovas užtikrina, kad žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, LSS duomenų perdavimas nenutrūktų ir laivams esant uoste, nebent esama pranešimo apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistemos.4.Valstybės narės užtikrina, kad jų žvejybos stebėjimo centrai naudodami duomenų teikimo formatą https tikruoju laiku Komisijai ir jos paskirtai įstaigai persiųstų su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimus. Komisija tuos pranešimus elektroninėmis priemonėmis siunčia ICCAT sekretoriatui.5.Valstybės narės užtikrina, kad:a)su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas;b)techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose;c)Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų;d)Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalies reikalavimus.6.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visi jų inspektavimo laivams pateikti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik vykdant inspektavimo jūroje operacijas.9 SKIRSNISInspektavimas ir vykdymo užtikrinimas58 straipsnisICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistema1.Tarptautinio jungtinio inspektavimo veikla vykdoma laikantis ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemos (toliau – ICCAT sistema), skirtos tarptautinei kontrolei nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse vykdyti, kaip nustatyta šio reglamento IX priede.2.Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skiria inspektorius ir pagal ICCAT sistemą atlieka inspektavimą jūroje.3.Jei bet kuriuo metu konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 žvejybos laivų, plaukiojančių su tos pačios valstybės narės vėliava, atitinkama valstybė narė, remdamasi rizikos vertinimu, skiria inspektavimo laivą, kuris konvencijos rajone atlieka inspektavimą ir kontrolę jūroje visu laikotarpiu, kurį tie laivai ten yra. Laikoma, kad tas įpareigojimas įvykdytas, jei valstybės narės inspektavimo laivą į konvencijos rajoną išsiunčia bendrai arba jei į jį išsiunčiamas Sąjungos inspektavimo laivas.4.Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti įgyvendinant ICCAT sistemą.5.Taikant 3 dalį Komisija arba jos paskirta įstaiga Sąjungos vardu koordinuoja priežiūros ir inspektavimo veiklą. Komisija, derindama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali rengti jungtines inspektavimo programas, kurios padėtų Sąjungai vykdyti įsipareigojimus pagal ICCAT sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybą, priima reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti tas programas, visų pirma atsižvelgdamos į reikiamus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei tų išteklių naudojimo geografinius rajonus.6.Kasmet ne vėliau kaip balandžio 1 d. valstybės narės Komisijai praneša inspektorių, kuriuos jos tais metais ketina skirti ICCAT sistemai įgyvendinti, vardus ir pavardes ir tuo tikslu numatytų skirti inspektavimo laivų pavadinimus. Remdamasi ta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia planą, pagal kurį Sąjunga kasmet dalyvauja įgyvendinant ICCAT sistemą; Komisija tą planą siunčia ICCAT sekretoriatui ir valstybėms narėms.59 straipsnisInspektavimas pažeidimų atvejuLaivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis su jos vėliava plaukiojančio laivo inspektavimas jos uostuose vyktų jai kontroliuojant arba, jei žvejybos laivas yra ne jos uoste, kad jį vykdytų jos paskirtas inspektorius, jei žvejybos laivas:a)nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų arbab)nesilaikė šio reglamento nuostatų arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje.60 straipsnisKryžminiai patikrinimai1.Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį tikrina informaciją, nurodomą inspektavimo bei stebėtojų ataskaitose, LSS pranešimuose ir atitinkamais atvejais eBCD, taip pat savo laivų žvejybos žurnaluose, perkėlimo bei perkrovimo dokumentuose ir laimikio dokumentuose, taip pat tikrina, ar šie dokumentai teikiami laiku.2.Kiekviena valstybė narė atlieka visų iškrautų, perkrautų arba įkeltų į varžas kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivų žurnaluose, perkrovimo, iškrovimo arba įkėlimo į varžas deklaracijose ir visuose kituose susijusiuose dokumentuose, kaip antai sąskaitose faktūrose ir (arba) pardavimo pažymose, kryžminius patikrinimus.10 SKIRSNISVykdymo užtikrinimas61 straipsnisVykdymo užtikrinimasNedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89–91 straipsnių taikymui, visų pirma valstybių narių pareigai žvejybos laivo atžvilgiu imtis atitinkamų vykdymo užtikrinimo priemonių, už paprastųjų tunų žuvininkystės ūkį (-ius) atsakinga valstybė narė tokių priemonių žuvininkystės ūkio atžvilgiu imasi, jei remiantis jos teise nustatyta, kad tas ūkis nesilaiko šio reglamento 46–56 straipsnių nuostatų. Priklausomai nuo pažeidimo sunkumo ir atsižvelgiant į atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas tokios priemonės gali būti, visų pirma, leidimo galiojimo sustabdymas arba panaikinimas ir (arba) baudos skyrimas. Valstybės narės apie bet kokį leidimo galiojimo sustabdymą ar panaikinimą praneša Komisijai, kuri apie tai informuoja ICCAT sekretoriatą, kad būtų atitinkamai pakeistas paprastųjų tunų auginimo ūkių registras.6 SKYRIUSPrekyba62 straipsnisPrekybos priemonės1.Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1224/2009 ir (EB) Nr. 1005/2008 bei Reglamento (ES) Nr. 1379/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1). taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, reeksportuoti ir perkrauti draudžiama, jei kartu su jais nėra pateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti dokumentai, nustatyti šiame reglamente ▌ir Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos ICCAT taisyklės dėl paprastųjų tunų laimikio dokumentavimo programos.2.Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, reeksportuoti bei perkrauti draudžiama, jeigu:a)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota arba laimikio limitas ▌, arbab)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos.3.Nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1224/2009, (EB) Nr. 1005/2008 ir (ES) Nr. 1379/2013 taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, užaugintais tukinimo arba auginimo ūkiuose, neatitinkančiuose 1 dalyje nurodytų reglamentų, juos importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti draudžiama.7 SKYRIUSBaigiamosios nuostatos63 straipsnisVertinimasValstybės narės Komisijai paprašius nedelsdamos pateikia jai išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, Komisija iki ICCAT nustatytos datos ICCAT sekretoriatui pateikia išsamią ICCAT rekomendacijos 19-04 įgyvendinimo ataskaitą.64 straipsnisFinansavimasTaikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/20142014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1)., šis reglamentas laikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje nurodytu daugiamečiu planu.65 straipsnisKonfidencialumasDuomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsnius taikomų konfidencialumo taisyklių.66 straipsnisPakeitimų darymo tvarka1.Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti prie ICCAT priimtų priemonių, kurios Sąjungai ir jos valstybėms narėms yra privalomos, dėl:▌a)nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;b)24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 7 dalyje, 52 straipsnio 2 dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų;c)17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių;d)19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio;e)13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 9 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų;f)11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos;g)nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje;h)41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių;i)priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą;j)laivų skaičiaus, nurodyto 58 straipsnio 3 dalyje;k)I–XV priedų.2.Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai privalo būti susiję tik su atitinkamų ICCAT rekomendacijų, kurios yra privalomos Sąjungai, pakeitimų ir (arba) papildymų įgyvendinimu ▌.67 straipsnisĮgaliojimų delegavimas1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.2.66 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 66 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.6.Pagal 66 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.68 straipsnisKomiteto procedūra1.Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.69 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1936/2001 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 1936/2001 iš dalies keičiamas taip:a)3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami;b)I priede išbraukiami žodžiai Paprastasis tunas: Thunnus thynnus, II priede išbraukiami žodžiai Thunnus thynnus Paprastasis tunas.70 straipsnisReglamento (ES) 2017/2107 pakeitimaiReglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnis išbraukiamas.71 straipsnisReglamento (ES) 2019/833 pakeitimaiReglamento (ES) 2019/833 53 straipsnis išbraukiamas.72 straipsnisPanaikinimas1.Reglamentas (ES) 2016/1627 panaikinamas.2.Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal XVI priede pateiktą atitikties lentelę.73 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta ...Europos Parlamento varduPirmininkasTarybos varduPirmininkas |
| --- | --- |

21.

Image 5C5062021LT14110120210427LT0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/743/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Tarybos sprendimą (ES) 2021/764.)C5062021LT14210120210427LT0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (nauja redakcija)(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/819.)C5062021LT14310120210427LT0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/... dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, siekiant skatinti Europos talentus ir pajėgumus inovacijų srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1312/2013/ES(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2021/820.)C5062021LT14410120210427LT0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/836.)C5062021LT16010120210428LT0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonęOL C ..., ..., p. ...,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento pozicija.,kadangi:(1)bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22)., yra užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų užtikrintos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos;(2)Tarybos sprendimu 98/392/EB1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1). Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, kuriuose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama platesnio masto tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse;(3)Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugosTarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (OL L 162, 1986 6 18, p. 34). (toliau – konvencija) šalis;(4)2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą (nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04), tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių;(5)Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuria iš dalies pakeista Rekomendacija 14-04, nustatanti paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris Sąjungos teisėje buvo įgyvendintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/16272016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).;(6)per 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;(7)šiuo reglamentu taip pat turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07ICCAT rekomendacija dėl paprastųjų tunų auginimo., 18-10ICCAT rekomendacija dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų., 96-14ICCAT rekomendacija dėl reikalavimų laikymosi vykdant paprastųjų tunų ir Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybą., 13-13ICCAT rekomendacija dėl ICCAT registro, į kurį traukiami laivai, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, sukūrimo. ir 16-15ICCAT rekomendacija dėl perkrovimo. (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys);(8)Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS paskelbta 2018 m. ataskaitaNuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto ataskaita, Madridas, 2018 m. spalio 1–5 d., paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumą dėl žvejybos (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinančio dydžio. B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia;(9)valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų ▌skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos, o ypač tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo;(10)reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams, laikydamosi savo pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį;(11)siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/20092009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1). nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/20112011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1). nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/20082008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1). nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra tokie elementai kaip nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų ar tam tikros laivų stebėjimo sistemos taisyklės, apimančios įvairias ICCAT rekomendacijoje 19-04 nustatytas priemones. Todėl minėtų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;(12)Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui mažiausias dydis;(13)remiantis ICCAT rekomendacija 19-04, sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą; tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įsipareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/982014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16, 2015 1 23, p. 23). 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl į šį reglamentą tokių įpareigojimų išmesti ar paleisti žuvis į jūrą įtraukti nebūtina ir juo nebus daromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms;(14)2018 m. metiniame susitikime konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Šiuo tikslu 2018 m. metiniame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus;(15)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/20102010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (OL L 194, 2010 7 24, p. 1). numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09–11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. Rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 yra nebeaktualus ir Komisija pasiūlė naują reglamentą, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą Nr. (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą;(16)atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT išteklių valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: ▌ informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių; nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūrosOL L 123, 2016 5 12, p. 1. nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(17)ICCAT susitikimuose Sąjungai atstovaujanti Komisija kasmet tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais; visi šie elementai įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į iš dalies keičiamas ar papildomas ICCAT rekomendacijas, būtų iš dalies keičiami ar papildomi I–XV priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;(18)ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos (su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų) dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos (pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės) nuolat tobulėja ir valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu įtvirtinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/20112011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).;(19)šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą;(20)šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/21072017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1). ir (ES) 2019/8332019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1627 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2115/2005 ir (EB) Nr. 1386/2007 (OL L 141, 2019 5 28, p. 1). nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/11542019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1154 dėl daugiamečio Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių atkūrimo plano, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107 (OL L 188, 2019 7 12, p. 1).. Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/20012001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1). nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833.(21)ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Sąjunga vienodai ir veiksmingai įgyvendina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) priimtą daugiametį rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) išteklių valdymo planą.2 straipsnisTaikymo sritisŠis reglamentas taikomas:a)Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone irperkrauna arba laiko – taip pat už konvencijos rajono ribų – konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus;b)Sąjungos žuvininkystės ūkiams;c)trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų konvencijos rajone;d)trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose.3 straipsnisTikslasŠio reglamento tikslas – įgyvendinti ICCAT priimtą daugiametį paprastųjų tunų išteklių valdymo planą, kuriuo siekiama išlaikyti tokį paprastųjų tunų biomasės dydį, kuris viršytų dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį.4 straipsnisRyšys su kitais Sąjungos teisės aktaisJei šiame reglamente nenurodyta kitaip, jo nuostatos yra taikomos nedarant poveikio kitiems žvejybos sektoriaus Sąjungos teisės aktams, visų pirma:1)Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiam Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis;2)Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiam Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/24032017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81). dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo;4)Reglamentui (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone;5)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/12412019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105). dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones.5 straipsnisTerminų apibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:1)ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija;2)konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos;3)žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;4)gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį ▌;5)SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;6)mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla ▌;7)sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos;8)vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti;9)perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žvejybos produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas;10)pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą;11)gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo;12)gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;13)įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas;14)žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai;15)žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais sužvejoti paprastieji tunai. Žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą;16)auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę;17)skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse;18)stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį; ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį;19)mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:a)bendrasis ilgis <12 m;b)laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;c)žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas;d)įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys arbae)laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai;20)jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams;21)vykdyti žvejybos veiklą – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai žvejoti paprastuosius tunus konkrečiu žvejybos sezonu;22)BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas;23)eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas;24)konvencijos rajonas – konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas;25)perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; Perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą;26)kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių;27)kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais;28)KSŠ – konvencijos susitariančioji šalis ir konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas;29)didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai;30)perkėlimas –a)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;b)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;c)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;d)varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje;e)gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas;31)veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu;32)žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota;33)žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;34)atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis arba gaudyklė.II SKYRIUSVALDYMO PRIEMONĖS6 straipsnisSu žvejybos valdymo priemonėmis susijusios sąlygos1.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos pastangos atitiktų jai skirtas paprastųjų tunų žvejybos rytų Atlante ir Viduržemio jūroje galimybes. Valstybių narių priimtos priemonės apima individualių kvotų nustatymą ilgesniems nei 24 metrų žūklės laivams, įtrauktiems į 26 straipsnyje nurodytą laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą.2.Valstybė narė reikalauja, kad žūklės laivai nedelsdami plauktų į jos paskirtą uostą, kai tik laivui skirta individuali kvota laikoma išnaudota, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje.3.Frachtavimo operacijos vykdant paprastųjų tunų žvejybą neleidžiamos.7 straipsnisNepaskerstų gyvų paprastųjų tunų palikimas žuvininkystės ūkyje kitiems metams▌1.▌ Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų iš praėjusių metų laimikio palikimas ūkyje kitiems metams gali būti leidžiamas, tik jei įdiegiama sugriežtinta kontrolės sistema, apie kurią valstybė narė praneša Komisijai. Ta sistema yra neatsiejama 13 straipsnyje nurodyto valstybės narės inspektavimo plano dalis ir į ją įtraukiamos bent ▌53 ir 61 straipsniuose nurodytos priemonės.2.Prieš prasidedant žvejybos sezonui už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad būtų atliktas išsamus jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose esančių gyvų paprastųjų tunų, paliktų kitiems metams po masinio skerdimo, vertinimas. Tuo tikslu visi per masinį skerdimą žuvininkystės ūkyje nepaskersti gyvi paprastieji tunai, paliekami kitiems metams po sužvejojimo metų, yra perkeliami į kitas varžas naudojant stereoskopines kameras ar alternatyvias tokio pačio lygio tikslumą užtikrinančias priemones, kaip nurodyta 51 straipsnyje. Viso proceso metu užtikrinamas išsamiai dokumentuojamas atsekamumas. Paprastųjų tunų palikimas kitiems metams po metų, kuriais masinis skerdimas nebuvo vykdomas, kontroliuojamas kasmet, taikant tą pačią rizikos vertinimu grindžiamo atitinkamų ėminių ėmimo procedūrą.3.Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, pagal kurias nustatoma sugriežtinta gyvų paprastųjų tunų palikimo kitiems metams kontrolės sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 straipsnisNeišnaudotų kvotų perkėlimasNeišnaudotų kvotų perkėlimas kitiems metams neleidžiamas.9 straipsnisKvotų perleidimas1.Sąjunga ir kitos KSŠ kvotas perleisti vienos kitoms gali tik gavusios išankstinį atitinkamų valstybių narių ir (arba) KSŠ leidimą. Komisija likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki kvotų perleidimo apie tai praneša ICCAT sekretoriatui.2.Leidžiama perleisti kvotas žvejybos įrankio grupėse, taip pat perleisti kiekvienos valstybės narės priegaudos kvotas ir individualias žvejybos kvotas su sąlyga, kad atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) iš anksto apie tokį perleidimą informuoja Komisiją, kad ši galėtų dar iki perleidimo informuoti ICCAT sekretoriatą.10 straipsnisIšskaitymas iš kvotų peržvejojimo atvejuKai valstybės narės peržvejoja joms skirtas kvotas ir ši padėtis negali būti ištaisyta pasikeičiant kvotomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsniai.11 straipsnisMetiniai žvejybos planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos planą. Planas apima bent šią informaciją žūklės laivų ir gaudyklių atveju:a)kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas;b)atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus;c)individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones;d)laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją;e)informaciją apie paskirtuosius uostus;f)priegaudos taisykles irg)ilgesnių nei 24 m žūklės laivų, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių.2.Valstybės narės, turinčios mažos apimties priekrantės žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, stengiasi skirti konkrečias sektorines kvotas tiems laivams ir jas įtraukia į savo žvejybos planus. Į savo stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planus jos taip pat įtraukia papildomas priemones, kuriomis siekia atidžiai stebėti, kaip tas laivynas naudoja kvotas. Kad visiškai išnaudotų savo žvejybos galimybes, valstybės narės, naudodamos 1 dalyje nurodytus parametrus, gali varijuoti laivų, kuriems leidžia žvejoti, skaičių.3.Portugalija ir Ispanija gali skirti sektorines kvotas kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams, veiklą vykdantiems Azorų, Madeiros ir Kanarų salynų Sąjungos vandenyse. Sektorinę kvotą jos įtraukia į savo metinius žvejybos planus, o papildomas tos kvotos naudojimo stebėsenos priemones aiškiai nustato savo metiniuose stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planuose.4.Jei valstybės narės paskiria sektorines kvotas pagal 2 ar 3 dalį, galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo nustatytas reikalavimas dėl minimalaus 5 tonų kvotos dydžio netaikomas.5.Atitinkama valstybė narė apie kiekvieną metinio žvejybos plano pakeitimą praneša Komisijai likus ne mažiau kaip trims darbo dienoms iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios. Komisija apie pakeitimą praneša ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip vienai darbo dienai iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios.12 straipsnisŽvejybos galimybių paskirstymasPagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat ▌ teisingai paskirsto nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą ir skatina Sąjungos žvejybos laivus naudoti selektyvius žvejybos įrankius arba mažesnį poveikį aplinkai darančius žvejybos būdus.13 straipsnisMetiniai žvejybos pajėgumų valdymo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tame plane valstybės narės koreguoja žūklės laivų ir gaudyklių skaičių taip, kad būtų užtikrinta, kad žvejybos pajėgumai atitiktų žūklės laivams ir gaudyklėms skirtas atitinkamo kvotos laikotarpio žvejybos galimybes. Valstybės narės žvejybos pajėgumus koreguoja naudodamos galiojančiame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo apibrėžtus parametrus. Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pajėgumai koreguojami juos varijuojant ne daugiau kaip 20 %, palyginti su 2018 m. baziniais žvejybos pajėgumais.14 straipsnisMetiniai inspektavimo planaiKiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį inspektavimo planą, kuriuo siekia užtikrinti šio reglamento laikymąsi. Valstybės narės savo atitinkamus planus teikia Komisijai. Tie planai rengiami remiantis:a)inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje;b)nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį.15 straipsnisMetiniai auginimo valdymo planai1.Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį auginimo valdymo planą.2.Metiniu auginimo valdymo planu valstybė narė užtikrina, kad bendri perkėlimo pajėgumai ir bendri auginimo pajėgumai atitiktų auginti galimų paprastųjų tunų apskaičiuotąjį kiekį.3.Valstybės narės apriboja savo tunų auginimo pajėgumus iki bendrų auginimo pajėgumų, kurie užregistruoti ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre arba dėl kurių 2018 m. išduotas leidimas ir apie kuriuos pranešta ICCAT.4.Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybių narių žuvininkystės ūkius, kiekis negali būti didesnis už perkeltų tunų kiekius, kuriuos tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai užregistravo ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre 2005 m., 2006 m., 2007 m. arba 2008 m.5.Jei valstybė narė turi padidinti didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į vieną ar kelis jos tunų auginimo ūkius, kiekį, tas padidinimas turi atitikti tai valstybei narei paskirtas žvejybos galimybes, įskaitant bet kokį gyvų paprastųjų tunų importą iš kitos valstybės narės arba susitariančiosios šalies.6.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad mokslininkai, kuriems SCRS yra pavedęs atlikti bandymus, per kuriuos nustatomas augimo greitis tukinimo laikotarpiu, galėtų patekti į ūkius ir gauti pagalbą, kad galėtų atlikti savo užduotis.7.Atitinkamais atvejais valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia Komisijai peržiūrėtus auginimo valdymo planus.16 straipsnisMetinių planų perdavimas1.Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė Komisijai perduoda šiuos planus:a)metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį;b)metinį žvejybos pajėgumų valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį;c)metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ird)metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį.2.Komisija surenka 1 dalyje nurodytus planus ir panaudoja juos rengdama Sąjungos metinį planą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. Komisija Sąjungos planą perduoda svarstyti ir tvirtinti ICCAT.3.Jei valstybė narė iki nurodyto termino nepateikia Komisijai kurio nors 1 dalyje nurodyto plano per toje dalyje nustatytą terminą, Komisija gali nuspręsti Sąjungos planą ICCAT sekretoriatui pateikti be atitinkamos valstybės narės planų. Atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija stengiasi atsižvelgti į vieną iš 1 dalyje nurodytų planų, pateiktų pasibaigus toje dalyje nustatytam terminui, tačiau iki 2 dalyje nurodyto termino. Jei valstybės narės pateiktas planas neatitinka šio reglamento nuostatų, susijusių su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais, ir jame yra rimtų trūkumų, dėl kurių ICCAT komisija gali nepatvirtinti Sąjungos metinio plano, Komisija gali nuspręsti Sąjungos metinį planą perduoti ICCAT sekretoriatui be atitinkamos valstybės narės planų. Komisija kuo greičiau informuoja atitinkamą valstybę narę ir stengiasi įtraukti visus tos valstybės narės pateiktus peržiūrėtus planus į Sąjungos planą arba į Sąjungos plano pakeitimus, jei jie atitinka šio reglamento nuostatas, susijusias su metiniais žvejybos, pajėgumų, inspektavimo ir auginimo planais.III SKYRIUSTECHNINĖS PRIEMONĖS17 straipsnisŽvejybos sezonai1.Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti nuo gegužės 26 d. iki liepos 1 d.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kipras ir Graikija gali, pateikdamos savo metinius žvejybos planus, kaip nurodyta 11 straipsnyje, prašyti, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista žvejoti paprastuosius tunus rytų Viduržemio jūroje (FAO 37.3.1 ir 37.3.2 žvejybos rajone) nuo gegužės 15 d. iki liepos 1 d.3.Nukrypstant nuo 1 dalies, Kroatija gali 11 straipsnyje nurodytuose savo metiniuose žvejybos planuose prašyti, kad su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista paprastuosius tunus auginimo tikslais žvejoti Adrijos jūroje (FAO 37.2.1 žvejybos rajone) iki liepos 15 d.4.Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė Komisijai pateikia įrodymų, kad dėl oro sąlygų kai kurie iš jos gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojančių laivų kuriais nors metais negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali nuspręsti, kad atskirų gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie pateko į tokią padėtį, 1 dalyje nurodytas žvejybos sezonas būtų pratęstas tiek žvejybos dienų, kiek jų buvo prarasta, bet ne daugiau kaip 10 dienų. Atvejai, kai atitinkami laivai arba jungtinės žvejybos operacijos atveju – visi joje dalyvaujantys laivai nevykdo veiklos, turi būti tinkamai pagrindžiami pateikiant oro sąlygų pranešimus ir laivų stebėjimo sistemos (LSS) fiksuojamas koordinates.5.Dideliems žvejybos pelaginėmis ūdomis laivams žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama laikotarpiu nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.6.Valstybės narės savo metiniuose žvejybos planuose nustato savo laivynų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir didelius pelaginėmis ūdomis žvejojančius laivus, žvejybos sezonus.18 straipsnisĮpareigojimas iškrauti laimikįŠio skyriaus nuostatos taikomos nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, įskaitant visas taikytinas nuo jo nukrypti leidžiančias nuostatas, taikymui.19 straipsnisMažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis1.Draudžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti paprastuosius tunus, įskaitant sužvejotus kaip priegauda arba vykdant mėgėjų žvejybą, kurių svoris mažesnis nei 30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažesnis nei 115 cm.2.Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau nurodytam paprastųjų tunų laimikiui taikomas 8 kg arba 75 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis paprastųjų tunų dydis:a)paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų;b)paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, irc)paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų.3.2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma laikantis I priede nustatytų specialiųjų sąlygų.4.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, žvejojantiems pagal I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas. Atitinkami laivai įrašomi į 26 straipsnyje nurodytą žūklės laivų sąrašą.5.Šiame straipsnyje nustatytų mažiausių orientacinių dydžių nesiekiančios į jūrą išmestos negyvos žuvys įskaičiuojamos į valstybės narės kvotą.20 straipsnisAtsitiktinis mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikis1.Nukrypstant nuo 19 straipsnio 1 dalies, visiems žūklės laivams ir gaudyklėms, kuriais vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, leidžiama sužvejoti ne didesnį kaip 5 %, skaičiuojant individais, atsitiktinį paprastųjų tunų, kurių svoris 8–30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo 75–115 cm, laimikį.2.1 dalyje nurodyta 5 % dalis apskaičiuojama remiantis bendruoju paprastųjų tunų laimikiu, bet kuriuo metu po kiekvienos žvejybos operacijos laikomu laive arba gaudyklėje.3.Atsitiktinis laimikis išskaitomas iš valstybės narės, atsakingos už žūklės laivą arba gaudyklę, kvotos.4.Atsitiktiniam mažiausio orientacinio dydžio nesiekiančių paprastųjų tunų laimikiui taikomi 31, 33, 34 ir 35 straipsniai.21 straipsnisPriegauda1.Kiekviena valstybė narė numato, kokia jos paprastųjų tunų kvotos dalis bus sužvejojama kaip priegauda, ir apie tai informuoja Komisiją teikdama savo žvejybos planą.2.Leidžiamos priegaudos dydis, neviršijantis 20 % bendro kiekvieno žvejybos reiso pabaigoje laive laikomo laimikio, ir apskaičiavimo, kokią bendro laive laikomo laimikio dalį ta priegauda sudaro, metodika turi būti aiškiai nustatyta 11 straipsnyje nurodytame metiniame žvejybos plane. Priegaudos procentinis dydis gali būti apskaičiuojamas pagal svorį arba pagal žuvų skaičių. Apskaičiavimas pagal žuvų skaičių taikomas tik ICCAT valdomų tunų ir tunams giminingų rūšių atveju. Mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui leidžiamos priegaudos dydis gali būti apskaičiuojamas kasmet.3.Visa laive laikomų arba į jūrą išmestų negyvų paprastųjų tunų priegauda išskaitoma iš vėliavos valstybės narės kvotos, užregistruojama ir apie ją pranešama Komisijai pagal 31 ir 32 straipsnius.4.Jei valstybės narės paprastųjų tunų kvotos neturi, atitinkama priegauda išskaitoma iš Sąjungos specialios paprastųjų tunų priegaudos kvotos, nustatytos pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.5.Jei valstybei narei paskirta visa kvota išnaudota, su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir ta valstybė narė imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Jei Sąjungos speciali paprastųjų tunų priegaudos kvota, nustatyta pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį, išnaudota, su valstybių narių, neturinčių paprastųjų tunų kvotos, vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus draudžiama ir tos valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Tokiais atvejais negyvų paprastųjų tunų perdirbimas ir verslinis naudojimas draudžiami, ir visas laimikis turi būti užregistruotas. Valstybės narės kasmet Komisijai teikia informaciją apie tokios negyvų paprastųjų tunų priegaudos dydžius, o ši tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.6.Visi laivuose, kurie nevykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklos, palikti paprastieji tunai aiškiai atskiriami nuo kitų rūšių žuvų, kad kontrolės institucijos galėtų patikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. Tą priegaudą galima parduoti, jei kartu pateikiamas eBCD.22 straipsnisOro priemonių naudojimasDraudžiama paprastųjų tunų ieškoti naudojantis bet kokiomis oro priemonėmis, įskaitant orlaivius, sraigtasparnius ar bet kurios rūšies bepiločius orlaivius.IV SKYRIUSMĖGĖJŲ ŽVEJYBA23 straipsnisSpeciali mėgėjų žvejybos kvota1.Kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja skirdama specialią tokios žvejybos kvotą. Nustatant šią kvotą atsižvelgiama į galimą negyvų paprastųjų tunų kiekį, taip pat žvejybos, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos, atveju. Valstybės narės teikdamos savo žvejybos planus informuoja Komisiją apie paskirtą mėgėjų žvejybos kvotą.2.Apie sužvejotą negyvų paprastųjų tunų kiekį pranešama ir jis įskaičiuojamas į valstybės narės kvotą.24 straipsnisMėgėjų žvejybai taikomos specialiosios sąlygos1.Kiekviena mėgėjų žvejybai paskirtą paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja laivams išduodama mėgėjų žvejybos leidimus. ICCAT paprašius, valstybės narės pateikia Komisijai mėgėjų žvejybos laivų, kuriems suteiktas žvejybos leidimas žvejoti paprastuosius tunus, sąrašą. Sąraše, kurį Komisija elektroniniu būdu pateikia ICCAT, turi būti ši informacija apie kiekvieną laivą:a)laivo pavadinimas;b)registro numeris;c)numeris ICCAT registre (jei yra);d)ankstesnis pavadinimas (jei yra) ire)savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas.2.Vykdant mėgėjų žvejybą draudžiama vienam laivui per dieną sužvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti daugiau kaip vieną paprastąjį tuną.3.Vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotus paprastuosius tunus parduoti draudžiama.4.Kiekviena valstybė narė registruoja paprastųjų tunų laimikio, sužvejoto vykdant mėgėjų žvejybą, duomenis, įskaitant kiekvieno paprastojo tuno svorį ir, kai įmanoma, ilgį, ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. praėjusių metų duomenis pateikia Komisijai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.5.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų kuo geriau užtikrinti, kad vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami į jūrą. Visi iškraunami paprastieji tunai turi būti neapdoroti, be žiaunų ir (arba) išdarinėti.25 straipsnisSugavimas, įsago įsegimas ir paleidimas į jūrą1.Nukrypstant nuo 23 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, leidžiančios šiaurės rytų Atlante vykdyti žvejybą, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos ir kurią vykdo tik sportinės žvejybos laivai, gali nedideliam skaičiui tik sportinės žvejybos laivų leisti be specialios kvotos žvejoti paprastuosius tunus tam, kad juos sugautų, įsegtų jiems įsagą ir paleistų į jūrą. Tokie laivai veiklą vykdo pagal mokslinių tyrimų įstaigos mokslinį projektą, kuris įtrauktas į mokslinių tyrimų programą. Projekto rezultatai pateikiami atitinkamoms vėliavos valstybės narės institucijoms.2.Laivai, vykdantys mokslinius tyrimus pagal ICCAT paprastųjų tunų išteklių mokslinių tyrimų programą, nelaikomi vykdančiais 1 dalyje nurodytą sugavimo, įsagų segimo ir paleidimo į jūrą veiklą.3.Sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo veiklą leidžiančios valstybės narės:a)kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą;b)vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento nuostatų;c)užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ird)kasmet likus ne mažiau kaip 50 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos ataskaitą. Tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo.4.Apie visus per sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo į jūrą procesą nugaišusius paprastuosius tunus yra pranešama ir jie išskaičiuojami iš vėliavos valstybės narės kvotos.V SKYRIUSKONTROLĖS PRIEMONĖS1 SKIRSNISLAIVŲ IR GAUDYKLIŲ SĄRAŠAI IR REGISTRAI26 straipsnisLaivų sąrašai ir registrai1.Valstybės narės kasmet likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios Komisijai elektroninėmis priemonėmis naujausios redakcijos ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairėsehttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html nurodytu formatu pateikia šiuos laivų sąrašus:a)visų žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą irb)visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą.Komisija šią informaciją likus ne mažiau kaip 15 dienų iki žvejybos veiklos pradžios perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į laivų, kuriems leidžiama žvejoti, ICCAT registrą ir atitinkamais atvejais į laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 m ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, ICCAT registrą.2.Per kalendorinius metus žvejybos laivas gali būti įtrauktas į abu 1 dalyje nurodytus sąrašus su sąlyga, kad jis neįtraukiamas į abu sąrašus vienu metu.3.1 dalies a ir b punktuose nurodyta informacija apie laivus apima laivo pavadinimą ir Sąjungos laivyno registro numerį (CFR), kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2182017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9). I priede.4.Atgaline data pateikiamos informacijos Komisija nepriima.5.Paskesni 1 ir 3 dalyse nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik jei žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl su veikla susijusių teisėtų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir pateikia:a)išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas irb)išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją.6.Komisija prireikus per metus keičia 1 dalyje nurodytą informaciją apie laivus ir atnaujintą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui pagal Reglamento (ES) 2017/2403 7 straipsnio 6 dalį.27 straipsnisLaivų žvejybos leidimai1.Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, įtrauktiems į vieną iš 26 straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodytų sąrašų. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie išduodami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.2.Nedarant poveikio 21 straipsnio 6 dalies taikymui, laikoma, kad į 26 straipsnio 1 dalyje nurodytus ICCAT registrus neįtrauktiems Sąjungos žvejybos laivams rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti paprastųjų tunų neleidžiama.3.Kai laikoma, jog laivui skirta individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina laivui išduotą paprastųjų tunų žvejybos leidimą ir gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos paskirtą uostą.28 straipsnisGaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašai ir registrai1.Kiekviena valstybė narė elektroninėmis priemonėmis Komisijai kaip savo žvejybos planų dalį pateikia gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, sąrašą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tos gaudyklės galėtų būti įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą.2.Valstybės narės žvejybos leidimus išduoda tik dėl tų gaudyklių, kurios įtrauktos į 1 dalyje nurodytą sąrašą. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie parengiami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šiame reglamente nustatytas taisykles.3.Laikoma, kad Sąjungos gaudyklėmis, kurios nėra įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama. Tomis gaudyklėmis sužvejotus paprastuosius tunus laikyti laive, perkelti, įkelti į varžas arba iškrauti draudžiama.4.Kai laikoma, jog gaudyklės individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina tai gaudyklei skirtą paprastųjų tunų žvejybos leidimą.29 straipsnisInformacija apie žvejybos veiklą1.Kasmet ne vėliau kaip liepos 15 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai išsamią informaciją apie per praėjusius metus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje sužvejotą paprastųjų tunų laimikį. Kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT. Ta informacija apima:a)kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį;b)kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį;c)kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo;d)bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ire)bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą).2.Valstybės narės apie su jų vėliava plaukiojančius laivus, kurie neturėjo leidimo vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, bet sužvejojo paprastųjų tunų kaip priegaudą, pateikia Komisijai tokią informaciją:a)laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba valstybinį registracijos numerį, jei laivas neregistruotas ICCAT, irb)bendrą paprastųjų tunų laimikį.3.Valstybės narės Komisijai praneša visą informaciją apie laivus, kuriems netaikomos 1 ir 2 dalys, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus. Komisija kaip įmanoma greičiau perduoda šią informaciją ICCAT sekretoriatui.30 straipsnisJungtinės žvejybos operacijos1.Vykdyti bet kokią jungtinę paprastųjų tunų žvejybos operaciją leidžiama tik jei dalyvaujantiems laivams suteiktas atitinkamos (-ų) vėliavos valstybės (-ių) narės (-ių) leidimas. Kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gautų leidimą, jame turi būti paprastųjų tunų žvejybos įranga, jam turi būti suteikta individuali kvota ir jis turi vykdyti 32 straipsnyje nustatytus pranešimo įpareigojimus.2.Jungtinėms žvejybos operacijoms skirta kvota yra lygi dalyvaujantiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams skirtų kvotų sumai.3.Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai nedalyvauja jungtinėse žvejybos operacijose su kitų KSŠ gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais.4.Prašymo leisti dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje forma pateikta IV priede. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad iš jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančio (-ių) savo gaubiamaisiais tinklais žvejojančio (-ių) laivo (-ų) gautų informaciją apie:a)laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą;b)dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę;c)individualias laivų kvotas;d)laimikio paskirstymo laivams raktą ire)paskirties žuvininkystės ūkius.5.Kiekviena valstybė narė 4 dalyje nurodytą informaciją Komisijai perduoda likus ne mažiau kaip 10 dienų iki jungtinės žvejybos operacijos pradžios, naudodama IV priede pateiktą formą. Likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki žvejybos operacijos pradžios Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių kitų žvejybos laivų vėliavos valstybei.6.Force majeure atvejais 5 dalyje nustatyti terminai netaikomi teikiant informaciją apie paskirties žuvininkystės ūkius. Tokiais atvejais valstybės narės atnaujintą minėtą informaciją kartu su įvykių, dėl kurių susidarė force majeure, aprašymu Komisijai pateikia kiek galėdamos greičiau. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2 SKIRSNISLAIMIKIO REGISTRAVIMAS31 straipsnisRegistravimo reikalavimai1.Sąjungos žūklės laivų kapitonai laivo operacijas registruoja žvejybos žurnale, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14, 15, 23 ir 24 straipsnių ir šio reglamento II priedo A skirsnio.2.Sąjungos vilkikų, pagalbinių laivų ir perdirbimo laivų kapitonai registruoja laivo veiklą pagal II priedo B, C ir D skirsniuose išdėstytus reikalavimus.32 straipsnisKapitonų ir gaudyklių operatorių siunčiamos laimikio ataskaitos1.Žvejybos veiklą vykdančių Sąjungos žūklės laivų kapitonai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo vėliavos valstybėms narėms elektroninėmis priemonėmis siunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tų ataskaitų siųsti neprivaloma, kai laivas yra uoste, išskyrus atvejus, kai jis dalyvauja jungtinėje žvejybos operacijoje. Ataskaitose teikiami duomenys imami iš žvejybos žurnalų ir apima datą, laiką, vietą (ilgumą ir platumą) ir konvencijos rajone sužvejotų paprastųjų tunų svorį ir skaičių, įskaitant į jūrą paleistas žuvis ir į jūrą išmestas negyvas žuvis. Ataskaitas kapitonai siunčia naudodami III priede nustatytą formą arba formą, kurią naudoti reikalauja valstybė narė.2.Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų kapitonai 1 dalyje nurodytas kasdienes ataskaitas rengia apie kiekvieną žvejybos operaciją, įskaitant operacijas, per kurias žuvų sužvejota nebuvo. Ataskaitas už praėjusią dieną laivo kapitonas arba jo įgaliotasis atstovas savo vėliavos valstybei narei nusiunčia iki 9:00 val. (GMT).3.Gaudyklių, kuriomis vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, operatoriai arba jų įgaliotieji atstovai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo valstybėms narėms per 48 valandas elektroninėmis priemonėmis nusiunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose nurodomas gaudyklės numeris ICCAT registre, laimikio sužvejojimo data ir laikas, sužvejotų paprastųjų tunų svoris ir skaičius, įskaitant nulinį laimikį ir į jūrą paleistų žuvų bei į jūrą išmestų negyvų žuvų kiekius. Tą informaciją jie siunčia naudodami III priede nustatytą formą.4.Žūklės laivų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kapitonai 1 dalyje nurodytas ataskaitas už praėjusią savaitę, kuri baigiasi sekmadienį, savo vėliavos valstybei narei atsiunčia ne vėliau kaip antradienį 12:00 val. (GMT).3 SKIRSNISIŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS33 straipsnisPaskirtieji uostai1.Kiekviena valstybė narė, kuriai skirta paprastųjų tunų kvota, paskiria uostus, kuriuose leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas. Informacija apie paskirtuosius uostus įtraukiama į 11 straipsnyje nurodytus metinius žvejybos planus. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie visus informacijos apie paskirtuosius uostus pasikeitimus. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.2.Kad uostas būtų priskirtas prie paskirtųjų uostų, uosto valstybė narė turi užtikrinti, kad būtų įvykdytos šios sąlygos:a)nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas;b)nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos irc)nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje.3.Vietose, kurios nėra KSŠ ar valstybių narių paskirti uostai, draudžiama iš žūklės laivų, taip pat perdirbimo ir pagalbinių laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį rytų Atlante ar Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. Iš gaudyklės arba varžos išimti paskersti negyvi paprastieji tunai išimties tvarka gali būti pagalbiniu laivu transportuoti į perdirbimo laivą su sąlyga, kad transportavimą prižiūri kontrolės institucija.34 straipsnisIšankstinis pranešimas apie iškrovimą1.Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis ne mažesnis kaip 12 metrų, įtrauktų į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą, kapitonams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnis. Išankstinis pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį siunčiamas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais arba iškrovimo infrastruktūra pageidaujama pasinaudoti, kompetentingai institucijai.2.Prieš įplaukdami į uostą, į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą įtrauktų Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis yra mažesnis kaip 12 metrų, taip pat perdirbimo laivų ir pagalbinių laivų kapitonai arba jų atstovai likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar iškrovimo infrastruktūra jie pageidauja pasinaudoti, kompetentingai institucijai bent šią informaciją:a)numatomą atvykimo laiką;b)įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį;c)informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas;d)žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą.3.Kai pagal taikomus Sąjungos teisės aktus valstybėms narėms leidžiama taikyti trumpesnį pranešimo pateikimo terminą nei keturios valandos iki numatyto atvykimo laiko, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti pranešama iki atvykimo į uostą laikantis taikomo termino. Jeigu žvejybos vietos yra arčiau nei keturios valandos kelio nuo uosto, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti koreguojama bet kuriuo metu prieš atvykstant į uostą.4.Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus einamųjų metų išankstinius pranešimus.5.Visas Sąjungoje vykdomas iškrovimo operacijas tikrina atitinkamos uosto valstybės narės kontrolės institucijos, o tam tikra procentinė dalis patikrinama remiantis rizikos vertinimo sistema, apimančia kvotas, laivyno dydį ir žvejybos pastangas. Išsami informacija apie tokią kiekvienos valstybės narės priimtą kontrolės sistemą išdėstoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane.6.Sąjungos žūklės laivo kapitonai, nepriklausomai nuo laivo ilgio, per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos valstybės narės arba KSŠ, kurioje vykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms ir savo vėliavos valstybei narei pateikia iškrovimo deklaraciją. Žūklės laivo kapitonas yra atsakingas už deklaracijos išsamumą bei teisingumą ir juos patvirtina. Iškrovimo deklaracijoje turi būti nurodomi bent iškrautų paprastųjų tunų kiekiai ir rajonas, kuriame jie sužvejoti. Visas iškrautas laimikis pasveriamas. Uosto valstybė narė iškrovimo duomenis per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos išsiunčia vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijoms.35 straipsnisPerkrovimas1.Sąjungos žvejybos laivams, kuriuose yra paprastųjų tunų, ar Sąjungos vandenyse esantiems trečiųjų valstybių laivams bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama atlikti perkrovimą jūroje.2.Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2017/2107 52 straipsnio 2 ir 3 dalių ir 54 bei 57 straipsnių taikymui, žvejybos laivai paprastųjų tunų laimikį perkrauna tik paskirtuosiuose uostuose, kaip nurodyta šio reglamento 33 straipsnyje.3.Žvejybos laivo, į kurį perkraunama, kapitonas arba jo atstovas likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko atitinkamoms uosto valstybės institucijoms pateikia V priede pateiktame perkrovimo deklaracijos šablone išvardytą informaciją. Bet kokiam perkrovimui reikalingas žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba vėliavos KSŠ išankstinis leidimas. Be to, laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas perkrovimo metu informuoja savo vėliavos valstybę narę arba KSŠ apie V priede reikalaujamas datas.4.Atplaukusį žvejybos laivą, į kurį perkraunama, iš karto inspektuoja uosto valstybė narė ir patikrina jame esančius kiekius ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus.5.Sąjungos žvejybos laivo kapitonas per 15 dienų nuo perkrovimo pabaigos užpildo ir savo vėliavos valstybei narei persiunčia ICCAT perkrovimo deklaraciją. Žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją pagal V priedą. Perkrovimo deklaracijoje nurodomas eBCD numeris, kad būtų lengviau atlikti kryžminę joje pateiktų duomenų patikrą.6.Uosto valstybė per 5 dienas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijai išsiunčia perkrovimo duomenis.7.Visas perkrovimo operacijas tikrina paskirtojo uosto valstybės narės kompetentingos institucijos.4 SKIRSNISPAREIGA TEIKTI ATASKAITAS36 straipsnisSavaitinės kiekių ataskaitosKiekviena valstybė narė siunčia Komisijai savaitines laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose pateikiami pagal 32 straipsnį reikalaujami duomenys apie gaudykles, gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir kitus žūklės laivus. ▌Informacija išdėstoma pagal žvejybos įrankių tipą ▌. Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.37 straipsnisInformacija apie kvotos išnaudojimą1.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 34 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog yra išnaudota 80 % žvejybos įrankio grupei skirtos kvotos.2.Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog žvejybos įrankio grupei arba jungtinei žvejybos operacijai ar gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui skirta kvota yra išnaudota. Ta informacija pateikiama kartu su oficialiais dokumentais, įrodančiais, kad valstybė narė laivynui, žvejybos įrankio grupei, jungtinės žvejybos operacijos dalyviams arba individualią kvotą turintiems laivams uždraudė žvejoti arba liepė grįžti į uostą, taip pat aiškiai nurodė draudimo žvejoti datą ir laiką.3.Komisija informuoja ICCAT sekretoriatą apie datas, kuriomis Sąjungai skirta paprastųjų tunų kvota tapo išnaudota.5 SKIRSNISSTEBĖTOJŲ PROGRAMOS38 straipsnisNacionalinė stebėtojų programa1.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų, kuriems išduotas oficialus tapatybės dokumentas, vykdomas laivų ir gaudyklių, kuriais žvejojami paprastieji tunai, stebėjimas aprėptų bent:a)20 % jos žvejybos pelaginiais tralais veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 m);b)20 % jos žvejybos ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);c)20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 m);d)100 % vilkikų;e)100 % skerdimo gaudyklėse operacijų.Valstybės narės, turinčios mažiau nei penkis pirmos pastraipos a, b ir c punktuose išvardytų kategorijų žūklės laivus, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų veikla aprėptų ne mažiau kaip 20 % laiko, kurį laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklą.2.Nacionalinio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą;b)registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:a)laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą);b)rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą;c)žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove;d)laimikio sužvejojimo datą;c)tikrinti laivo žurnalo įrašus;d)nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių.3.Be 2 dalyje nurodytų užduočių, nacionaliniai stebėtojai remdamiesi SCRS gairėmis vykdo mokslinį darbą, be kita ko, renka būtinus duomenis.4Duomenys ir informacija, surinkti pagal kiekvienos valstybės narės stebėtojų programą, pateikiami Komisijai, o ši juos persiunčia atitinkamai SCRS arba ICCAT sekretoriatui.5.Taikant 1–3 dalis kiekviena valstybė narė užtikrina:a)laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas;b)kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;c)kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti;d)kad konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos.39 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų programa1.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninių stebėtojų programa būtų veiksmingai įgyvendinama, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir VIII priede.2.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas būtų:a)visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus;b)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų;c)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas;d)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;e)kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose;f)kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose irg)paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą.3.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra ICCAT regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama.4.Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam žuvininkystės ūkiui visam įkėlimo į varžas operacijų laikui būtų skirtas vienas ICCAT regioninis stebėtojas. Force majeure atvejais, kai force majeure aplinkybes patvirtina žuvininkystės ūkio valstybė narė, vienas ICCAT regioninis stebėtojas gali būti skirtas daugiau nei vienam žuvininkystės ūkiui, siekiant išvengti ūkio operacijų pertrūkio, jei užtikrinama, kad stebėtojo užduotys būtų tinkamai įvykdytos. Tačiau tokiu atveju už ūkius atsakinga valstybė narė nedelsdama paprašo atsiųsti papildomą regioninį stebėtoją.5.ICCAT regioninio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a)stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį;b)pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jo paties stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta;c)vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą.6.Regioniniams stebėtojams vykdant pareigas kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių, gaudyklių ir laivų operatoriai jokiu būdu jiems netrukdo, jų nebaugina, nesikiša į jų darbą ir nedaro jiems įtakos.6 SKIRSNISPERKĖLIMO OPERACIJOS40 straipsnisPerkėlimo leidimas1.Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas ar jo atstovas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, iš kurio (-ios) perkeliama, operatorius vėliavos valstybei narei arba už žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingai valstybei narei siunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:a)žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre;b)numatytą perkėlimo laiką;c)įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį;d)vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius;e)vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, jei yra, irf)paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą.2.1 dalies taikymo tikslais valstybė narė kiekvienai transportavimo varžai priskiria unikalų numerį. Jei vienos žvejybos operacijos laimikiui perkelti prireikia kelių transportavimo varžų, pakanka parengti vieną perkėlimo deklaraciją, tačiau joje turi būti nurodyti visų naudotų transportavimo varžų numeriai ir aiškiai nurodyta, kiek paprastųjų tunų transportuojama kiekvienoje varžoje.3.Varžų numeriai priskiriami pagal unikalią numeravimo sistemą, juos sudaro bent triraidis kodas, atitinkantis ūkio valstybės narės kodą, ir po jo einantys trys skaitmenys. Unikalus varžos numeris yra nuolatinis ir negali būti perskirtas kitai varžai.4.1 dalyje nurodyta valstybė narė kiekvienai perkėlimo operacijai suteikia leidimo numerį, kurį praneša atitinkamai žvejybos laivo kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Leidimo numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, reiškiančios leidimą (AUT) arba atsisakymą jį išduoti (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai.5.1 dalyje nurodyta valstybė narė perkėlimo leidimą išduoda arba atsisako jį išduoti per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo. Perkėlimo operacija nepradedama be išduoto išankstinio leidimo.6.Perkėlimo leidimas nereiškia, kad leidžiama atlikti įkėlimo į varžas operaciją.41 straipsnisAtsisakymas išduoti perkėlimo leidimą ir paprastųjų tunų paleidimas į jūrą1.Už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį arba gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako išduoti leidimą perkelti žuvis, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji nustato, kad:a)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas;c)žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus arbad)vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso.2.Jei perkėlimo leidimas neduodamas, 1 dalyje nurodyta valstybė narė atitinkamai žūklės laivo ar vilkiko kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui nedelsdama duoda nurodymą paleisti žuvis į jūrą, kuriuo jie informuojami, kad perkėlimo leidimas neduotas ir jie turi žuvis paleisti į jūrą pagal XII priedą.3.Jei transportuojant žuvis į žuvininkystės ūkį sugenda vilkiko LSS, jis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip per 72 valandas pakeičiamas kitu tinkamai veikiančią LSS turinčiu vilkiku arba jame įtaisoma ar naudojama nauja veikianti LSS. 72 valandų terminas gali būti išimties tvarka pratęstas dėl force majeure arba su veikla susijusių teisėtų priežasčių. Apie gedimą nedelsiant pranešama Komisijai, o ši informuoja ICCAT sekretoriatą. Kapitonas arba jo atstovas nuo gedimo nustatymo iki padėties ištaisymo kas keturias valandas vėliavos valstybės narės kontrolės institucijoms tinkamomis ryšio priemonėmis praneša naujausias žvejybos laivo geografines koordinates.42 straipsnisPerkėlimo deklaracija1.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją.2.Už žvejybos laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę, iš kurių perkeliama, atsakingos valstybės narės institucijos perkėlimo deklaracijų formas numeruoja. Deklaracijos formos numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, po kurio seka keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys eilės skaitmenys, po kurių nurodomos trys raidės – ITD (VN-20**/xxx/ITD).3.Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas. Žūklės laive arba gaudyklėje ir vilkikuose saugoma deklaracijos kopija.4.Perkėlimo operacijas atliekančių laivų kapitonai teikia ataskaitas apie laivo veiklą pagal II priedą.5.Informacija apie negyvas žuvis registruojama laikantis XIII priede nustatytų procedūrų.43 straipsnisStebėjimas vaizdo kamera1.Žūklės laivo arba vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius užtikrina, kad perkėlimas būtų stebimas vandenyje esančia vaizdo kamera, kad būtų galima patikrinti perkeliamų žuvų skaičių. Vaizdo įrašymas atliekamas laikantis X priede nustatytų būtinųjų standartų ir procedūrų.2.Jeigu SCRS prašo Komisijos pateikti vaizdo įrašų kopijas, valstybės narės tas kopijas pateikia Komisijai, o ši jas persiunčia SCRS ▌.44 straipsnisICCAT regioninių stebėtojų atliekamas tikrinimas ir tyrimų vykdymas1.Žūklės laive esantys ar gaudyklę stebintys ICCAT regioniniai stebėtojai, kaip nurodyta 39 straipsnyje ir VIII priede:a)registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;b)stebi ir įvertina perkeliamą laimikį irc)tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus.2.Tais atvejais, kai regioninio stebėtojo, atitinkamų kontrolės institucijų arba žūklės laivo ar vilkiko kapitono arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas žuvų skaičius skiriasi daugiau nei 10 %, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Tyrimas užbaigiamas iki įkėlimo į žuvininkystės ūkio varžas arba bet kuriuo atveju per 96 valandas nuo tada, kai buvo inicijuotas, išskyrus force majeure atvejus. Kol nėra tyrimo rezultatų, žuvų įkelti į varžas neleidžiama ir atitinkamas BCD skirsnis nepatvirtinamas.3.Tačiau, kai vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas ar aiškus, kad būtų galima įvertinti perkeltus kiekius, laivo kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius gali prašyti atsakingos valstybės narės institucijų leidimo atlikti naują perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikti regioniniam stebėtojui. Jei tas savanoriškas kontrolinis perkėlimas neduoda patenkinamų rezultatų, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Jei po tyrimo patvirtinama, kad vaizdo įrašas yra nepakankamos kokybės, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius, atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos nurodo vykdyti dar vieną kontrolinę perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikia ICCAT regioniniam stebėtojui. Nauji perkėlimai atliekami kaip kontroliniai perkėlimai, kol gaunamas pakankamos kokybės vaizdo įrašas, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius.4.Nedarant poveikio inspektorių atliekamiems patikrinimams, ICCAT regioniniai stebėtojai perkėlimo deklaraciją pasirašo tik jei jų stebėjimo rezultatai atitinka ICCAT priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones, o perkėlimo deklaracijoje pateikta informacija neprieštarauja jų stebėjimo rezultatams ir apima reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 1, 2 ir 3 dalis. ICCAT stebėtojai taip pat tikrina, ar ICCAT perkėlimo deklaracija perduota atitinkamai vilkiko kapitonui arba žuvininkystės ūkio operatoriui ar gaudyklės atstovui. Jei ICCAT stebėtojas nepritaria perkėlimo deklaracijos įrašams, jis joje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ių) nesilaikyta.5.Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją. Valstybės narės perkėlimo deklaraciją persiunčia Komisijai ▌.45 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos operacinės šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.7 SKIRSNISĮKĖLIMO Į VARŽAS OPERACIJOS46 straipsnisĮkėlimo į varžas leidimas ir galimas atsisakymas jį išduoti1.Prieš pradedant įkėlimo į kiekvieną transportavimo varžą operaciją, transportavimo varžas inkaruoti arčiau kaip 0,5 jūrmylės atstumu nuo žuvininkystės ūkio įrenginių draudžiama. Šiuo tikslu 15 straipsnyje nurodytuose auginimo valdymo planuose turi būti nurodytos daugiakampį plotą, kuriame yra žuvininkystės ūkis, apibrėžiančios geografinės koordinatės.2.Prieš bet kokią įkėlimo į varžas operaciją už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė prašo už žūklės laivą arba gaudyklę, kuria sužvejoti į varžas perkelti numatyti paprastieji tunai, atsakingos valstybės narės ar KSŠ įkėlimo į varžas patvirtinimo.3.Už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, jei nustato, kad:a)žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturi pakankamos paprastųjų tunų kvotos;b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arbac)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus.4.Jei už žūklės laivą ar gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, ji:a)apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją irb)prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą.5.Įkėlimas į varžas nepradedamas be patvirtinimo, kurį per vieną darbo dieną nuo prašymo gavimo suteikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė ar KSŠ arba jų institucijoms pritarus – už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė. Jei per vieną darbo dieną negaunama atsakymo iš už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės institucijų, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti atlikti įkėlimo į varžas operaciją.6.Žuvys į varžas keliamos kiekvienais metais iki rugpjūčio 22 d., išskyrus atvejus, kai už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingos institucijos kartu su įkėlimo į varžas ataskaita pateikia force majeure aplinkybių įrodymus. Bet kuriuo atveju po rugsėjo 7 d. žuvys į varžas nebekeliamos.47 straipsnisPaprastųjų tunų laimikio dokumentavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės draudžia kelti į varžas paprastuosius tunus, jei neturima dokumentų, kurių pagal Reglamentu (ES) Nr. 640/2010 nustatytą laimikio dokumentavimo programą reikalauja ICCAT. Dokumentai turi būti tikslūs, išsamūs ir patvirtinti už žūklės laivus ar gaudykles atsakingos valstybės narės arba KSŠ.48 straipsnisInspektavimasUž žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms įkėlimo į varžas operacijoms žuvininkystės ūkiuose tikrinti.49 straipsnisStebėjimas vaizdo kameraUž žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad įkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos jos kontrolės institucijų naudojant vandenyje esančią vaizdo kamerą. Daromas vienas kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas laikantis X priede nustatytų procedūrų.50 straipsnisTyrimų inicijavimas ir atlikimasJei ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamos valstybės narės kontrolės institucijų ir (arba) žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas paprastųjų tunų skaičius skiriasi daugiau kaip 10 %, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žūklės laivą ir (arba) gaudyklę, inicijuoja tyrimą. Tyrimą atliekanti valstybė narė gali naudotis kita turima informacija, įskaitant 51 straipsnyje nurodytų įkėlimo į varžas programų rezultatus.51 straipsnisPriemonės ir programos, skirtos į varžas įkeltinų paprastųjų tunų skaičiui ir svoriui įvertinti1.Valstybės narės užtikrina, kad 100 % įkėlimo į varžas operacijų būtų įtraukta į programą, pagal kurią žuvų skaičius ir svoris nustatomas naudojant stereoskopinių kamerų sistemas arba tokias alternatyvias priemones, kuriomis užtikrinamas lygiavertis tikslumas.2.Ta programa vykdoma laikantis XI priede nustatytų procedūrų. Alternatyvios priemonės gali būti naudojamos tik jei jas metiniame susitikime patvirtino ICCAT.3.Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė šios programos rezultatus pateikia už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba KSŠ ir subjektui, kuris ICCAT vardu vykdo regioninių stebėtojų programą.4.Jei programos rezultatai rodo, kad į varžas įkeliamų paprastųjų tunų kiekiai skiriasi nuo sužvejotų ir (arba) perkeltų kiekių, apie kuriuos pranešta, už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žuvininkystės ūkį, inicijuoja tyrimą. Jei žūklės laivas arba gaudyklė plaukioja su kitos KSŠ vėliava, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą bendradarbiaudama su tos vėliavos KSŠ.5.Už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė duoda nurodymą laikantis XII priede išdėstytų procedūrų į varžas įkeltą žuvų kiekį, kuriuo viršijamas deklaruotas sužvejotas ir perkeltas kiekis, paleisti į jūrą, jei:a)per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų arbab)jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį.Perteklinių žuvų paleidimas į jūrą vykdomas dalyvaujant kontrolės institucijoms.6.Sprendžiant, ar žuvis reikia paleisti į jūrą, naudojami programos rezultatai ir atitinkamai užpildomos įkėlimo į varžas deklaracijos ir atitinkami BCD skirsniai. Kai duodamas nurodymas paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius prašo, kad žuvų paleidimą stebėtų nacionalinė kontrolės institucija ir ICCAT regioninis stebėtojas.7.Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai programos rezultatus. Įkėlimo į varžas force majeure atveju valstybės narės šiuos rezultatus pateikia iki rugsėjo 12 d. Komisija kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d. perduoda tą informaciją įvertinti SCRS.8.Gyvų paprastųjų tunų perkelti iš vienos auginimo varžos į kitą negalima, jei nėra gautas leidimas ir nedalyvauja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kontrolės institucijos. Kiekvienas perkėlimas registruojamas, kad būtų galima sekti individų skaičių. Nacionalinės kontrolės institucijos stebi perkėlimus ir užtikrina, kad kiekvienas perkėlimas žuvininkystės ūkyje būtų registruojamas eBCD sistemoje.9.Jei laivu arba gaudykle sužvejotų paprastųjų tunų kiekiai, apie kuriuos pranešta, ir kontrolinių kamerų įkėlimo į varžas metu užfiksuoti kiekiai skiriasi ne mažiau kaip 10 %, laikoma, kad atitinkamas laivas arba gaudyklė galbūt nesilaikė reikalavimų. Valstybės narės imasi būtinų priemonių tinkamiems tolesniems veiksmams užtikrinti.52 straipsnisĮkėlimo į varžas deklaracija ir įkėlimo į varžas ataskaita1.Žuvininkystės ūkio operatorius per 72 valandas nuo kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos pabaigos savo kompetentingai institucijai pateikia XIV priede nurodytą žuvų įkėlimo į varžas deklaraciją. ▌2.Be 1 dalyje nurodytos įkėlimo į varžas deklaracijos, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo įkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, kurios laivais arba gaudyklėmis sužvejoti paprastieji tunai, ir Komisijai pateikia žuvų įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodomi XI priedo B skirsnyje išdėstyti elementai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.3.Taikant 2 dalį, įkėlimo į varžas operacija nelaikoma baigta tol, kol nėra užbaigtas bet koks pradėtas tyrimas ir bet kokia paleidimo į jūrą operacija, dėl kurios duotas nurodymas.53 straipsnisPerkėlimai žuvininkystės ūkyje ir atsitiktiniai patikrinimai1.Už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės įdiegia atsekamumo sistemą, kuri apima perkėlimo ūkyje vaizdo įrašymą.2.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos remdamosi rizikos analize vykdo atsitiktinius paprastųjų tunų, laikomų ūkio varžose nuo įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo tam tikrais metais iki pirmojo įkėlimo į varžas kitais metais, patikrinimus.3.Taikant 2 dalį kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė nustato mažiausią patikrintinų žuvų procentinę dalį. Ta procentinė dalis nustatoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane. Kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia per metus atliktų atsitiktinių patikrinimų rezultatus. Komisija kitų metų, einančių po atitinkamos kvotos laikotarpio, balandžio mėn. tuos rezultatus persiunčia ICCAT sekretoriatui.54 straipsnisPrieiga prie vaizdo įrašų ir su jais susiję reikalavimai1.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 49 ir 51 straipsniuose nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami nacionaliniams, regioniniams bei ICCAT inspektoriams ir ICCAT bei nacionaliniams stebėtojams jiems to paprašius.2.Kiekviena už žuvininkystės ūkius atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašo originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.55 straipsnisMetinė žuvų įkėlimo į varžas ataskaitaValstybės narės, kurioms taikomas įpareigojimas pagal 52 straipsnį teikti įkėlimo į varžas deklaracijas ir ataskaitas, Komisijai kasmet ne vėliau kaip liepos 31 d. pateikia įkėlimo į varžas ataskaitą už praėjusius metus. Kasmet iki rugpjūčio 31 d. Komisija perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui. Ataskaitose pateikiama ši informacija:a)bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius;b)laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas;c)ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims turėtų būti nustatyti kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu;d)į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ši informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį;e)per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai irf)per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę.56 straipsnisĮgyvendinimo aktaiKomisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 SKIRSNISSTEBĖSENA IR PRIEŽIŪRA57 straipsnisLaivų stebėjimo sistema1.Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalies, vėliavos valstybės narės įgyvendina laivų stebėjimo sistemą (LSS), skirtą jų žvejybos laivams, kurių bendras ilgis ne mažesnis kaip 12 m, laikydamosi XV priedo.2.Į 26 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą laivų sąrašą arba į 26 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą laivų sąrašą įrašyti laivai, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 15 m, LSS duomenis ICCAT pradeda perduoti likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki jų leidimo galiojimo laikotarpio pradžios ir nenustoja perduoti dar bent 5 dienas po leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos, nebent Komisijai iš anksto būtų atsiųstas prašymas išbraukti laivą iš ICCAT laivų registro.3.Kontrolės tikslais kapitonas arba jo atstovas užtikrina, kad žūklės laivų, kuriems leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, LSS duomenų perdavimas nenutrūktų ir laivams esant uoste, nebent esama pranešimo apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistemos.4.Valstybės narės užtikrina, kad jų žvejybos stebėjimo centrai naudodami duomenų teikimo formatą https tikruoju laiku Komisijai ir jos paskirtai įstaigai persiųstų su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimus. Komisija tuos pranešimus elektroninėmis priemonėmis siunčia ICCAT sekretoriatui.5.Valstybės narės užtikrina, kad:a)su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas;b)techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose;c)Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų;d)Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalies reikalavimus.6.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visi jų inspektavimo laivams pateikti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik vykdant inspektavimo jūroje operacijas.9 SKIRSNISInspektavimas ir vykdymo užtikrinimas58 straipsnisICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistema1.Tarptautinio jungtinio inspektavimo veikla vykdoma laikantis ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemos (toliau – ICCAT sistema), skirtos tarptautinei kontrolei nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse vykdyti, kaip nustatyta šio reglamento IX priede.2.Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skiria inspektorius ir pagal ICCAT sistemą atlieka inspektavimą jūroje.3.Jei bet kuriuo metu konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 žvejybos laivų, plaukiojančių su tos pačios valstybės narės vėliava, atitinkama valstybė narė, remdamasi rizikos vertinimu, skiria inspektavimo laivą, kuris konvencijos rajone atlieka inspektavimą ir kontrolę jūroje visu laikotarpiu, kurį tie laivai ten yra. Laikoma, kad tas įpareigojimas įvykdytas, jei valstybės narės inspektavimo laivą į konvencijos rajoną išsiunčia bendrai arba jei į jį išsiunčiamas Sąjungos inspektavimo laivas.4.Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti įgyvendinant ICCAT sistemą.5.Taikant 3 dalį Komisija arba jos paskirta įstaiga Sąjungos vardu koordinuoja priežiūros ir inspektavimo veiklą. Komisija, derindama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali rengti jungtines inspektavimo programas, kurios padėtų Sąjungai vykdyti įsipareigojimus pagal ICCAT sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybą, priima reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti tas programas, visų pirma atsižvelgdamos į reikiamus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei tų išteklių naudojimo geografinius rajonus.6.Kasmet ne vėliau kaip balandžio 1 d. valstybės narės Komisijai praneša inspektorių, kuriuos jos tais metais ketina skirti ICCAT sistemai įgyvendinti, vardus ir pavardes ir tuo tikslu numatytų skirti inspektavimo laivų pavadinimus. Remdamasi ta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia planą, pagal kurį Sąjunga kasmet dalyvauja įgyvendinant ICCAT sistemą; Komisija tą planą siunčia ICCAT sekretoriatui ir valstybėms narėms.59 straipsnisInspektavimas pažeidimų atvejuLaivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis su jos vėliava plaukiojančio laivo inspektavimas jos uostuose vyktų jai kontroliuojant arba, jei žvejybos laivas yra ne jos uoste, kad jį vykdytų jos paskirtas inspektorius, jei žvejybos laivas:a)nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų arbab)nesilaikė šio reglamento nuostatų arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje.60 straipsnisKryžminiai patikrinimai1.Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį tikrina informaciją, nurodomą inspektavimo bei stebėtojų ataskaitose, LSS pranešimuose ir atitinkamais atvejais eBCD, taip pat savo laivų žvejybos žurnaluose, perkėlimo bei perkrovimo dokumentuose ir laimikio dokumentuose, taip pat tikrina, ar šie dokumentai teikiami laiku.2.Kiekviena valstybė narė atlieka visų iškrautų, perkrautų arba įkeltų į varžas kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivų žurnaluose, perkrovimo, iškrovimo arba įkėlimo į varžas deklaracijose ir visuose kituose susijusiuose dokumentuose, kaip antai sąskaitose faktūrose ir (arba) pardavimo pažymose, kryžminius patikrinimus.10 SKIRSNISVykdymo užtikrinimas61 straipsnisVykdymo užtikrinimasNedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89–91 straipsnių taikymui, visų pirma valstybių narių pareigai žvejybos laivo atžvilgiu imtis atitinkamų vykdymo užtikrinimo priemonių, už paprastųjų tunų žuvininkystės ūkį (-ius) atsakinga valstybė narė tokių priemonių žuvininkystės ūkio atžvilgiu imasi, jei remiantis jos teise nustatyta, kad tas ūkis nesilaiko šio reglamento 46–56 straipsnių nuostatų. Priklausomai nuo pažeidimo sunkumo ir atsižvelgiant į atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas tokios priemonės gali būti, visų pirma, leidimo galiojimo sustabdymas arba panaikinimas ir (arba) baudos skyrimas. Valstybės narės apie bet kokį leidimo galiojimo sustabdymą ar panaikinimą praneša Komisijai, kuri apie tai informuoja ICCAT sekretoriatą, kad būtų atitinkamai pakeistas paprastųjų tunų auginimo ūkių registras.6 SKYRIUSPrekyba62 straipsnisPrekybos priemonės1.Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1224/2009 ir (EB) Nr. 1005/2008 bei Reglamento (ES) Nr. 1379/20132013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1). taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, reeksportuoti ir perkrauti draudžiama, jei kartu su jais nėra pateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti dokumentai, nustatyti šiame reglamente ▌ir Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos ICCAT taisyklės dėl paprastųjų tunų laimikio dokumentavimo programos.2.Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, reeksportuoti bei perkrauti draudžiama, jeigu:a)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota arba laimikio limitas ▌, arbab)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos.3.Nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1224/2009, (EB) Nr. 1005/2008 ir (ES) Nr. 1379/2013 taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, užaugintais tukinimo arba auginimo ūkiuose, neatitinkančiuose 1 dalyje nurodytų reglamentų, juos importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti draudžiama.7 SKYRIUSBaigiamosios nuostatos63 straipsnisVertinimasValstybės narės Komisijai paprašius nedelsdamos pateikia jai išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, Komisija iki ICCAT nustatytos datos ICCAT sekretoriatui pateikia išsamią ICCAT rekomendacijos 19-04 įgyvendinimo ataskaitą.64 straipsnisFinansavimasTaikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/20142014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1)., šis reglamentas laikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje nurodytu daugiamečiu planu.65 straipsnisKonfidencialumasDuomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsnius taikomų konfidencialumo taisyklių.66 straipsnisPakeitimų darymo tvarka1.Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti prie ICCAT priimtų priemonių, kurios Sąjungai ir jos valstybėms narėms yra privalomos, dėl:▌a)nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;b)24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 7 dalyje, 52 straipsnio 2 dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų;c)17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių;d)19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio;e)13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 9 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų;f)11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos;g)nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje;h)41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių;i)priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą;j)laivų skaičiaus, nurodyto 58 straipsnio 3 dalyje;k)I–XV priedų.2.Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai privalo būti susiję tik su atitinkamų ICCAT rekomendacijų, kurios yra privalomos Sąjungai, pakeitimų ir (arba) papildymų įgyvendinimu ▌.67 straipsnisĮgaliojimų delegavimas1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.2.66 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 66 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.6.Pagal 66 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.68 straipsnisKomiteto procedūra1.Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.69 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1936/2001 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 1936/2001 iš dalies keičiamas taip:a)3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami;b)I priede išbraukiami žodžiai Paprastasis tunas: Thunnus thynnus, II priede išbraukiami žodžiai Thunnus thynnus Paprastasis tunas.70 straipsnisReglamento (ES) 2017/2107 pakeitimaiReglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnis išbraukiamas.71 straipsnisReglamento (ES) 2019/833 pakeitimaiReglamento (ES) 2019/833 53 straipsnis išbraukiamas.72 straipsnisPanaikinimas1.Reglamentas (ES) 2016/1627 panaikinamas.2.Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal XVI priede pateiktą atitikties lentelę.73 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta ...Europos Parlamento varduPirmininkasTarybos varduPirmininkas

X PRIEDAS

Būtiniausi vaizdo įrašymo procedūrų standartai

Perkėlimo operacijos

| 1. | Elektroninė laikmena su vaizdo įrašo originalu turi būti pateikiama ICCAT regioniniam stebėtojui kuo greičiau, kai pabaigiama perkėlimo operacija, o jis nedelsdamas turi ją pažymėti savo inicialais, kad būtų išvengta bet kokio tolesnio manipuliavimo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Įrašo originalas turi būti laikomas žūklės laive arba saugomas žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatoriaus, kai tikslinga, visą leidimo galiojimo laikotarpį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turi būti padaromos dvi vienodos vaizdo įrašo kopijos. Viena kopija turi būti perduota gaubiamaisiais tinklais žvejojančiame laive esančiam ICCAT regioniniam stebėtojui, o kita – vilkike esančiam nacionaliniam stebėtojui; pastaroji kopija turi būti pateikta kartu su perkėlimo deklaracija ir su ja susijusiu laimikiu. Nacionaliniams stebėtojams ta tvarka taikoma tik perkėlimo iš vieno vilkiko į kitą atveju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekvieno vaizdo įrašo pradžioje ir (arba) pabaigoje turi būti parodomas ICCAT perkėlimo leidimo numeris. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekviename vaizdo įraše turi būti nuolat rodomas įrašo laikas ir data. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prieš pradedant perkėlimą, vaizdo įraše turi būti parodomas tinklo ir (arba) angos atidarymo ir uždarymo momentas, taip pat filmuota medžiaga, iš kurios matyti, ar varžose, iš kurių perkeliama, ir varžose, į kurias perkeliama, jau esama paprastųjų tunų. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vaizdo įrašas turi būti ištisinis, be pertrūkių ir neiškarpytas, jame turi būti matoma visa perkėlimo operacija. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vaizdo įrašas turi būti pakankamai kokybiškas, kad būtų galima įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jei vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas, kad būtų galima įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių,
  turi būti atliktas kontrolinis perkėlimas
  .
  Operatorius gali paprašyti laivo ar gaudyklės vėliavos valstybės institucijų leidimo atlikti kontrolinį perkėlimą. Jeigu operatorius nepaprašo leidimo atlikti kontrolinį perkėlimą arba jei to savanoriško perkėlimo rezultatas yra nepatenkinamas, kontrolės institucijos paprašo atlikti tiek kontrolinių perkėlimų, kiek reikia, kol bus gautas pakankamai kokybiškas vaizdo įrašas. Tokių kontrolinių perkėlimų metu visi paprastieji tunai iš varžos,
  į kurią jie buvo perkelti, turi būti perkelti į kitą varžą, kuri turi būti tuščia.
  Jei žuvis sugauta gaudykle, paprastieji tunai, jau perkelti iš gaudyklės į varžą, gali būti sugrąžinti į gaudyklę; tokiu atveju kontrolinis perkėlimas atšaukiamas prižiūrint ICCAT regioniniam stebėtojui. |
| --- | --- |

9.

Įkėlimo į varžas operacijos

| 1. | Elektroninė laikmena su vaizdo įrašo originalu turi būti pateikiama ICCAT regioniniam stebėtojui kuo greičiau, kai pabaigiama įkėlimo į varžas operacija, o jis nedelsdamas turi ją pažymėti savo inicialais, kad būtų išvengta bet kokio tolesnio manipuliavimo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Įrašo originalas turi būti laikomas žuvininkystės ūkyje, jei taikoma, visą leidimo galiojimo laikotarpį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turi būti padarytos dvi vienodos vaizdo įrašo kopijos. Viena kopija turi būti perduota žuvininkystės ūkyje esančiam ICCAT regioniniam stebėtojui. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekvieno vaizdo įrašo pradžioje ir (arba) pabaigoje turi būti parodomas ICCAT įkėlimo į varžas leidimo numeris. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekviename vaizdo įraše turi būti nuolat rodomas įrašo laikas ir data. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prieš pradedant kėlimą į varžas, vaizdo įraše turi būti parodomas tinklo ir (arba) angos atidarymo ir uždarymo momentas, taip pat tai, ar varžose, iš kurių perkeliama, ir varžose, į kurias perkeliama, jau esama paprastųjų tunų. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vaizdo įrašas turi būti ištisinis, be pertrūkių ir neiškarpytas, jame turi būti matoma visa įkėlimo į varžas operacija. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vaizdo įrašas turi būti pakankamai kokybiškas, kad būtų galima įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jei vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas, kad būtų galima įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių, kontrolės institucijos reikalauja atlikti naują įkėlimo į varžas operaciją. Per naują įkėlimo į varžas operaciją visi paprastieji tunai, esantys žuvininkystės ūkio varžoje, į kurią jie buvo perkelti, turi būti perkelti į kitą žuvininkystės ūkio varžą, kuri turi būti tuščia. |
| --- | --- |

9.

XI PRIEDAS

Stereoskopinių kamerų sistemos naudojimo vykdant įkėlimo į varžas operacijas standartai ir procedūros

A.   Stereoskopinių kamerų sistemų naudojimas

Vykdant įkėlimo į varžas operacijas stereoskopinių kamerų sistemos turi būti naudojamos, kaip reikalaujama pagal 51 straipsnį, laikantis šių sąlygų:

| 1. | gyvų žuvų ėminių ėmimo intensyvumas negali būti mažesnis kaip 20 % į varžas įkeliamų žuvų kiekio. Jei techniškai įmanoma, gyvų žuvų ėminiai imami nuosekliai ir matuojama kas penkta žuvis; tokį ėminį sudaro žuvys, išmatuotos 2–8 m atstumu nuo kameros; |
| --- | --- |

1.

gyvų žuvų ėminių ėmimo intensyvumas negali būti mažesnis kaip 20 % į varžas įkeliamų žuvų kiekio. Jei techniškai įmanoma, gyvų žuvų ėminiai imami nuosekliai ir matuojama kas penkta žuvis; tokį ėminį sudaro žuvys, išmatuotos 2–8 m atstumu nuo kameros;

| 2. | perkėlimo angos tarp varžos, iš kurios perkeliama, ir varžos, į kurią perkeliama, plotis ir aukštis turi būti ne didesni kaip 10 metrų; |
| --- | --- |

2.

perkėlimo angos tarp varžos, iš kurios perkeliama, ir varžos, į kurią perkeliama, plotis ir aukštis turi būti ne didesni kaip 10 metrų;

| 3. | jei matuojant žuvų ilgį skirstinys yra daugiaviršūnis (dvi ar daugiau skirtingo dydžio žuvų kohortų), per tą pačią įkėlimo į varžas operaciją galima naudoti daugiau negu vieną perskaičiavimo algoritmą; ilgį nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo perskaičiuojant į bendrą svorį naudojamas (-i) naujausias (-i) SCRS nustatytas (-i) algoritmas (-ai), atsižvelgiant į žuvies, išmatuotos per įkėlimo į varžas operaciją, dydžio kategoriją; |
| --- | --- |

3.

jei matuojant žuvų ilgį skirstinys yra daugiaviršūnis (dvi ar daugiau skirtingo dydžio žuvų kohortų), per tą pačią įkėlimo į varžas operaciją galima naudoti daugiau negu vieną perskaičiavimo algoritmą; ilgį nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo perskaičiuojant į bendrą svorį naudojamas (-i) naujausias (-i) SCRS nustatytas (-i) algoritmas (-ai), atsižvelgiant į žuvies, išmatuotos per įkėlimo į varžas operaciją, dydžio kategoriją;

| 4. | stereoskopinio ilgio matavimo rezultatai turi būti patvirtinami prieš kiekvieną įkėlimo į varžas operaciją naudojant mastelinį matuoklį 2–8 metrų atstumu; |
| --- | --- |

4.

stereoskopinio ilgio matavimo rezultatai turi būti patvirtinami prieš kiekvieną įkėlimo į varžas operaciją naudojant mastelinį matuoklį 2–8 metrų atstumu;

| 5. | perduodant stereoskopinės programos rezultatus, nurodoma paklaida, kurią lemia stereoskopinių kamerų sistemos techninės specifikacijos, neišeinanti už +/– 5 % intervalo ribų; |
| --- | --- |

5.

perduodant stereoskopinės programos rezultatus, nurodoma paklaida, kurią lemia stereoskopinių kamerų sistemos techninės specifikacijos, neišeinanti už +/– 5 % intervalo ribų;

| 6. | stereoskopinės programos rezultatų ataskaitoje turi būti pateikiama išsami informacija apie visas pirmiau minėtas technines specifikacijas, įskaitant ėminių ėmimo intensyvumą, ėminių ėmimo metodiką, atstumą nuo kameros, perkėlimo angos matmenis ir algoritmus (ilgio ir svorio santykį). SCRS peržiūri tas specifikacijas ir prireikus teikia rekomendacijas jas pakeisti; |
| --- | --- |

6.

stereoskopinės programos rezultatų ataskaitoje turi būti pateikiama išsami informacija apie visas pirmiau minėtas technines specifikacijas, įskaitant ėminių ėmimo intensyvumą, ėminių ėmimo metodiką, atstumą nuo kameros, perkėlimo angos matmenis ir algoritmus (ilgio ir svorio santykį). SCRS peržiūri tas specifikacijas ir prireikus teikia rekomendacijas jas pakeisti;

| 7. | tais atvejais, kai stereoskopine kamera filmuota medžiaga yra nepakankamai kokybiška, kad būtų galima įvertinti į varžas įkeliamų paprastųjų tunų svorį, už žūklės laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės institucijos reikalauja atlikti naują įkėlimo į varžas operaciją. |
| --- | --- |

7.

tais atvejais, kai stereoskopine kamera filmuota medžiaga yra nepakankamai kokybiška, kad būtų galima įvertinti į varžas įkeliamų paprastųjų tunų svorį, už žūklės laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės institucijos reikalauja atlikti naują įkėlimo į varžas operaciją.

B.   Programų rezultatų pateikimas ir naudojimas

| 1. | Sprendimai dėl laimikio ataskaitos ir rezultatų, gautų taikant stereoskopinės sistemos programą, skirtumų priimami atsižvelgiant į jungtinę žvejybos operaciją arba į visą gaudyklėmis sužvejotą laimikį, jei laimikis, sužvejotas per jungtinę žvejybos operaciją ir gaudyklėmis, yra skirtas žuvininkystės ūkiui ir visa tai susiję su viena KSŠ ir (arba) valstybe nare. Sprendimai dėl laimikio ataskaitos ir rezultatų, gautų taikant stereoskopinės sistemos programą, skirtumų priimami atsižvelgiant į įkėlimo į varžas operacijas, jei jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvavo daugiau nei viena KSŠ ir (arba) valstybė narė, išskyrus atvejus, kai visų jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų vėliavos KSŠ ir (arba) valstybių narių institucijos susitaria kitaip. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Per 15 dienų nuo įkėlimo į varžas dienos
  už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė pateikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakingai valstybei narei ar KSŠ ir Komisijai ataskaitą, įskaitant šiuos dokumentus:






  a) | techninę stereoskopinės sistemos ataskaitą, kurioje pateikiama:






  — | bendroji informacija: žuvų rūšys, vieta, varža, data ir algoritmas; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

techninę stereoskopinės sistemos ataskaitą, kurioje pateikiama:

—

bendroji informacija: žuvų rūšys, vieta, varža, data ir algoritmas;

| — | statistiniai dydžio duomenys: vidutinis, mažiausias ir didžiausias svoris ir ilgis, ėminiams paimtų žuvų skaičius, pasiskirstymas pagal svorį ir dydį; |
| --- | --- |

—

statistiniai dydžio duomenys: vidutinis, mažiausias ir didžiausias svoris ir ilgis, ėminiams paimtų žuvų skaičius, pasiskirstymas pagal svorį ir dydį;

| b) | išsamius programos rezultatus, nurodant kiekvienos ėminiams paimtos žuvies dydį ir svorį; |
| --- | --- |

b)

išsamius programos rezultatus, nurodant kiekvienos ėminiams paimtos žuvies dydį ir svorį;

| c) | įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodoma:






  — | bendroji informacija apie operaciją: įkėlimo į varžas operacijos numeris, žuvininkystės ūkio pavadinimas, varžos numeris, BCD numeris, ICCAT perkėlimo deklaracijos (ITD) numeris, žūklės laivo arba gaudyklės pavadinimas ir vėliavos valstybė, vilkiko pavadinimas ir vėliavos valstybė, stereoskopinių kamerų sistemos panaudojimo data ir rinkmenos su filmuota medžiaga pavadinimas; |
| --- | --- | --- |

c)

įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodoma:

—

bendroji informacija apie operaciją: įkėlimo į varžas operacijos numeris, žuvininkystės ūkio pavadinimas, varžos numeris, BCD numeris, ICCAT perkėlimo deklaracijos (ITD) numeris, žūklės laivo arba gaudyklės pavadinimas ir vėliavos valstybė, vilkiko pavadinimas ir vėliavos valstybė, stereoskopinių kamerų sistemos panaudojimo data ir rinkmenos su filmuota medžiaga pavadinimas;

| — | ilgio perskaičiavimo į svorį algoritmas; |
| --- | --- |

—

ilgio perskaičiavimo į svorį algoritmas;

| — | BCD deklaruotų ir stereoskopinių kamerų sistema užfiksuotų žuvų skaičiaus, vidutinio svorio ir bendro svorio palyginimas (skirtumui apskaičiuoti naudojama formulė: (stereoskopinės sistemos rezultatai – BCD duomenys) / stereoskopinės sistemos rezultatai * 100); |
| --- | --- |

—

BCD deklaruotų ir stereoskopinių kamerų sistema užfiksuotų žuvų skaičiaus, vidutinio svorio ir bendro svorio palyginimas (skirtumui apskaičiuoti naudojama formulė: (stereoskopinės sistemos rezultatai – BCD duomenys) / stereoskopinės sistemos rezultatai * 100);

| — | sistemos paklaida; |
| --- | --- |

—

sistemos paklaida;

| — | jei įkėlimo į varžas ataskaitos susijusios su jungtine žvejybos operacija ir (arba) gaudyklėmis, paskutinėje įkėlimo į varžas ataskaitoje taip pat pateikiama visų ankstesnių įkėlimo į varžas ataskaitų informacijos santrauka. |
| --- | --- |

—

jei įkėlimo į varžas ataskaitos susijusios su jungtine žvejybos operacija ir (arba) gaudyklėmis, paskutinėje įkėlimo į varžas ataskaitoje taip pat pateikiama visų ankstesnių įkėlimo į varžas ataskaitų informacijos santrauka.

| 3. | Gavusios įkėlimo į varžas ataskaitą, žūklės laivo arba gaudyklės valstybės narės institucijos imasi visų būtinų priemonių atsižvelgdamos į šias aplinkybes:






  a) | jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, patenka į stereoskopinės sistemos rezultatų intervalą:






  — | žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, patenka į stereoskopinės sistemos rezultatų intervalą:

—

žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama,

| — | pataisomas BCD nurodytas žuvų skaičius (pagal žuvų skaičių, nustatytą naudojant kontrolės kameras ar kitus alternatyvius metodus) ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas; |
| --- | --- |

—

pataisomas BCD nurodytas žuvų skaičius (pagal žuvų skaičių, nustatytą naudojant kontrolės kameras ar kitus alternatyvius metodus) ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas;

| b) | jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, yra mažesnis už mažiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:






  — | remiantis mažiausiu stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičiumi, nurodoma paleisti į jūrą tam tikrą skaičių žuvų, |
| --- | --- | --- |

b)

jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, yra mažesnis už mažiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:

—

remiantis mažiausiu stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičiumi, nurodoma paleisti į jūrą tam tikrą skaičių žuvų,

| — | žuvų paleidimo į jūrą operacijos atliekamos 41 straipsnio 2 dalyje ir XII priede nustatyta tvarka; |
| --- | --- |

—

žuvų paleidimo į jūrą operacijos atliekamos 41 straipsnio 2 dalyje ir XII priede nustatyta tvarka;

| — | atlikus žuvų paleidimo į jūrą operacijas, pataisomas BCD nurodytas žuvų skaičius (pagal žuvų skaičių, nustatytą naudojant kontrolės kameras, iš kurio atimamas paleistų žuvų skaičius) ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas; |
| --- | --- |

—

atlikus žuvų paleidimo į jūrą operacijas, pataisomas BCD nurodytas žuvų skaičius (pagal žuvų skaičių, nustatytą naudojant kontrolės kameras, iš kurio atimamas paleistų žuvų skaičius) ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas;

| c) | jei bendras paprastųjų tunų svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, yra didesnis už didžiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:






  — | žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama, |
| --- | --- | --- |

c)

jei bendras paprastųjų tunų svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, yra didesnis už didžiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:

—

žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama,

| — | atitinkamai pataisomas BCD nurodytas bendras žuvų svoris (pagal stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo didžiausią skaičių), žuvų skaičius (pagal kontrolės kamerų rezultatus) ir vidutinis svoris. |
| --- | --- |

—

atitinkamai pataisomas BCD nurodytas bendras žuvų svoris (pagal stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo didžiausią skaičių), žuvų skaičius (pagal kontrolės kamerų rezultatus) ir vidutinis svoris.

| 4. | Jei atliekamas koks nors atitinkamas BCD pakeitimas, 2 skirsnyje įrašytos vertės (skaičius ir svoris) turi atitikti 6 skirsnio vertes, o 3, 4 ir 6 skirsnių vertės negali viršyti 2 skirsnio verčių. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jei atskirose visų jungtinės žvejybos operacijos ir (arba) gaudyklių įkėlimo į varžas ataskaitose nustatyti skirtumai kompensuojami (nepriklausomai nuo to, ar reikalaujama žuvis paleisti į jūrą), visi atitinkami BCD pataisomi remiantis mažiausiu stereoskopinių sistemų rezultatų intervalu. BCD, susiję su į jūrą paleistų paprastųjų tunų kiekiais, taip pat pataisomi taip, kad atspindėtų paleistų žuvų svorį ir (arba) skaičių. BCD, susiję su paprastaisiais tunais, kurie nebuvo paleisti į jūrą, tačiau kurių atveju stereoskopinių sistemų arba alternatyvių metodų taikymo rezultatai skiriasi nuo praneštų sužvejotų ir perkeltų kiekių, taip pat pakeičiami siekiant atspindėti tuos skirtumus.
  BCD, susiję su laimikiu, kurio dalis buvo paleista į jūrą, taip pat pataisomi taip, kad atspindėtų paleistų žuvų svorį ir (arba) skaičių. |
| --- | --- |

5.

BCD, susiję su laimikiu, kurio dalis buvo paleista į jūrą, taip pat pataisomi taip, kad atspindėtų paleistų žuvų svorį ir (arba) skaičių.

XII PRIEDAS

Žuvų paleidimo į jūrą protokolas

| 1. | Paprastųjų tunų paleidimas iš auginimo varžų į jūrą turi būti filmuojamas vaizdo kamera ir jį turi stebėti ICCAT regioninis stebėtojas – jis turi parengti ataskaitą ir pateikti ją kartu su vaizdo įrašais ICCAT sekretoriatui. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kai nurodoma paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius turi prašyti atsiųsti ICCAT regioninį stebėtoją. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Paprastųjų tunų paleidimą iš transportavimo varžų ar gaudyklių į jūrą turi stebėti už vilkiką ar gaudyklę atsakingos valstybės narės nacionalinis stebėtojas – jis turi parengti ataskaitą ir pateikti ją atsakingos valstybės narės kontrolės institucijoms. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prieš pradedant žuvų paleidimo į jūrą operaciją, valstybės narės kontrolės institucijos gali nurodyti atlikti kontrolinį perkėlimą naudojant standartines ir (arba) stereoskopines kameras, kad būtų įvertintas žuvų, kurios turi būti paleistos, skaičius ir svoris. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valstybės narės institucijos gali įgyvendinti bet kurias papildomas priemones, kurios, jų nuomone, yra būtinos siekiant užtikrinti, kad žuvų paleidimo į jūrą operacijos būtų atliekamos tinkamiausiu metu ir tinkamiausioje vietoje siekiant padidinti tikimybę, kad žuvys prisijungs prie savo išteklių. Veiklos vykdytojas atsako už žuvų išgyvenimą tol, kol įvykdoma žuvų paleidimo į jūrą operacija. Tos žuvų paleidimo į jūrą operacijos turi būti įvykdomos per tris savaites nuo žuvų įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Užbaigus žuvų skerdimo operacijas, žuvininkystės ūkyje likusios žuvys, kurios nėra įtrauktos į BCD, turi būti paleistos į jūrą 41 straipsnio 2 dalyje ir šiame priede nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

6.

XIII PRIEDAS

Negyvų žuvų tvarkymas

Per gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos operacijas tinkle rastų negyvų žuvų kiekiai turi būti registruojami žvejybos laivo žurnale ir atitinkamai įskaičiuojami į valstybės narės kvotą.

Negyvų žuvų registravimas ir tvarkymas per pirmąjį perkėlimą

| 1. | BCD vilkiko operatoriui turi būti pateikiamas užpildžius 2 skirsnį (Bendrasis laimikis), 3 skirsnį (Prekyba gyvomis žuvimis) ir 4 skirsnį (Perkėlimas, įskaitant nugaišusias žuvis).
  Bendri 3 ir 4 skirsniuose nurodyti kiekiai turi atitikti 2 skirsnyje nurodytus kiekius. Pagal šio reglamento nuostatas BCD turi būti pateikiamas kartu su ICCAT perkėlimo deklaracijos (ITD) originalu. ITD nurodyti (perkeltų gyvų žuvų) kiekiai turi atitikti kiekius, nurodytus atitinkamo BCD 3 skirsnyje. |
| --- | --- |

1.

BCD vilkiko operatoriui turi būti pateikiamas užpildžius 2 skirsnį (Bendrasis laimikis), 3 skirsnį (Prekyba gyvomis žuvimis) ir 4 skirsnį (Perkėlimas, įskaitant nugaišusias žuvis).

Bendri 3 ir 4 skirsniuose nurodyti kiekiai turi atitikti 2 skirsnyje nurodytus kiekius. Pagal šio reglamento nuostatas BCD turi būti pateikiamas kartu su ICCAT perkėlimo deklaracijos (ITD) originalu. ITD nurodyti (perkeltų gyvų žuvų) kiekiai turi atitikti kiekius, nurodytus atitinkamo BCD 3 skirsnyje.

| 2. | BCD dalis, kurią sudaro 8 skirsnis (Prekybos informacija), turi būti užpildoma ir pateikiama pagalbinio laivo, kuriuo negyvi paprastieji tunai transportuojami į krantą, operatoriui (arba paliekama žūklės laive, jei žuvys iškraunamos tiesiai į krantą). Negyvos žuvys ir atitinkama BCD dalis turi būti pateikiamos kartu su ITD kopija. |
| --- | --- |

2.

BCD dalis, kurią sudaro 8 skirsnis (Prekybos informacija), turi būti užpildoma ir pateikiama pagalbinio laivo, kuriuo negyvi paprastieji tunai transportuojami į krantą, operatoriui (arba paliekama žūklės laive, jei žuvys iškraunamos tiesiai į krantą). Negyvos žuvys ir atitinkama BCD dalis turi būti pateikiamos kartu su ITD kopija.

| 3. | Negyvų žuvų kiekiai turi būti registruojami laimikį sužvejojusio žūklės laivo BCD, o jungtinės žvejybos operacijos atveju – jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų arba su kitos valstybės vėliava plaukiojančio laivo BCD. |
| --- | --- |

3.

Negyvų žuvų kiekiai turi būti registruojami laimikį sužvejojusio žūklės laivo BCD, o jungtinės žvejybos operacijos atveju – jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų arba su kitos valstybės vėliava plaukiojančio laivo BCD.

XIV PRIEDAS

ICCAT įkėlimo į varžas deklaracija (1)

| Laivo pavadinimas | Vėliavos valstybė | Registracijos numeris; atpažįstamas varžos numeris | Laimikio sužvejojimo data | Laimikio sužvejojimo vieta: ilguma, platuma | eBCD
  numeris | eBCD
  data | Įkėlimo į varžas data | Į varžą įkeltas kiekis (t) | Į varžą tukinti įkeltų žuvų skaičius | Sudėtis pagal dydį | Žuvininkystės ūkis (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Laivo pavadinimas

Vėliavos valstybė

Registracijos numeris; atpažįstamas varžos numeris

Laimikio sužvejojimo data

Laimikio sužvejojimo vieta: ilguma, platuma

eBCD
  numeris

eBCD
  data

Įkėlimo į varžas data

Į varžą įkeltas kiekis (t)

Į varžą tukinti įkeltų žuvų skaičius

Sudėtis pagal dydį

Žuvininkystės ūkis (*1)

---

(1)  ICCAT rekomendacijoje 06-07 nurodyta įkėlimo į varžas deklaracija.

(*1)  Ūkis, kuriame leidžiama tukinti konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus.

XV PRIEDAS

Laivų stebėjimo sistemos įdiegimo ICCAT konvencijos rajone būtinieji standartai (1)

| 1. | Nepaisant griežtesnių reikalavimų, kurie gali būti taikomi vykdant tam tikrą ICCAT valdomų išteklių žvejybą, kiekviena vėliavos valstybė narė užtikrina, kad jos žvejybos laivai, kurių bendrasis ilgis didesnis kaip 15 m ir kuriems leidžiama žvejoti vėliavos valstybės narės jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse, naudotųsi laivų stebėjimo sistema (LSS) ir:






  a) | reikalauja, kad jos žvejybos laivuose būtų įrengta autonominė, pažeidimams atspari sistema, kuri be pertrūkio automatiškai, nepriklausomai nuo laive esančių asmenų veiksmų perduotų pranešimus vėliavos valstybės narės žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC), kad vėliavos valstybė galėtų sekti žvejybos laivo koordinates, kursą ir greitį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

reikalauja, kad jos žvejybos laivuose būtų įrengta autonominė, pažeidimams atspari sistema, kuri be pertrūkio automatiškai, nepriklausomai nuo laive esančių asmenų veiksmų perduotų pranešimus vėliavos valstybės narės žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC), kad vėliavos valstybė galėtų sekti žvejybos laivo koordinates, kursą ir greitį;

| b) | užtikrina, kad žvejybos laivuose įmontuoti palydovinio sekimo įtaisai be pertrūkio priimtų ir persiųstų vėliavos valstybės narės ŽSC šiuos duomenis:






  — | laivo identifikavimo duomenis; |
| --- | --- | --- |

b)

užtikrina, kad žvejybos laivuose įmontuoti palydovinio sekimo įtaisai be pertrūkio priimtų ir persiųstų vėliavos valstybės narės ŽSC šiuos duomenis:

—

laivo identifikavimo duomenis;

| — | laivo geografines koordinates (ilgumą, platumą) su mažesne kaip 500 m paklaida, taikant 99 % pasikliautinąjį intervalą, ir |
| --- | --- |

—

laivo geografines koordinates (ilgumą, platumą) su mažesne kaip 500 m paklaida, taikant 99 % pasikliautinąjį intervalą, ir

| — | datą bei laiką; |
| --- | --- |

—

datą bei laiką;

| c) | užtikrina, kad vėliavos valstybės narės ŽSC gautų atitinkamą automatinį pranešimą, jei ŽSC ir palydovinio sekimo įtaiso ryšys nutrūktų; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad vėliavos valstybės narės ŽSC gautų atitinkamą automatinį pranešimą, jei ŽSC ir palydovinio sekimo įtaiso ryšys nutrūktų;

| d) | bendradarbiaudama su pakrantės valstybe užtikrina, kad pranešimai apie geografines koordinates, kuriuos jos laivai siunčia vykdydami veiklą tos pakrantės valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, taip pat būtų automatiškai tikruoju laiku persiunčiami pakrantės valstybės, kuri leido tą veiklą vykdyti, ŽSC. Įgyvendinant šią nuostatą tinkamomis priemonėmis stengiamasi kuo labiau sumažinti su šių pranešimų siuntimu susijusias veiklos išlaidas, techninius sunkumus ir administracinę naštą; |
| --- | --- |

d)

bendradarbiaudama su pakrantės valstybe užtikrina, kad pranešimai apie geografines koordinates, kuriuos jos laivai siunčia vykdydami veiklą tos pakrantės valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, taip pat būtų automatiškai tikruoju laiku persiunčiami pakrantės valstybės, kuri leido tą veiklą vykdyti, ŽSC. Įgyvendinant šią nuostatą tinkamomis priemonėmis stengiamasi kuo labiau sumažinti su šių pranešimų siuntimu susijusias veiklos išlaidas, techninius sunkumus ir administracinę naštą;

| e) | kad būtų lengviau gauti ir siųsti pranešimus apie geografines koordinates pagal d punktą, vėliavos valstybės narės arba KSŠ ŽSC ir pakrantės valstybės ŽSC apsikeičia kontaktine informacija ir nedelsdami vienas kitam praneša apie visus šios informacijos pasikeitimus. Pakrantės valstybės ŽSC praneša vėliavos valstybės arba KSŠ ŽSC apie bet kokį pertrūkį gaunant iš eilės teikiamus pranešimus apie geografines koordinates. Vėliavos valstybės arba KSŠ ŽSC ir pakrantės valstybės ŽSC pranešimus apie geografines koordinates vienas kitam perduoda elektroniniu būdu, naudodamiesi saugaus ryšio sistema. |
| --- | --- |

e)

kad būtų lengviau gauti ir siųsti pranešimus apie geografines koordinates pagal d punktą, vėliavos valstybės narės arba KSŠ ŽSC ir pakrantės valstybės ŽSC apsikeičia kontaktine informacija ir nedelsdami vienas kitam praneša apie visus šios informacijos pasikeitimus. Pakrantės valstybės ŽSC praneša vėliavos valstybės arba KSŠ ŽSC apie bet kokį pertrūkį gaunant iš eilės teikiamus pranešimus apie geografines koordinates. Vėliavos valstybės arba KSŠ ŽSC ir pakrantės valstybės ŽSC pranešimus apie geografines koordinates vienas kitam perduoda elektroniniu būdu, naudodamiesi saugaus ryšio sistema.

| 2. | Kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad LSS pranešimai būtų siunčiami ir gaunami taip, kaip nurodyta 1 dalyje, ir pagal juos nuolat seka savo laivų koordinates. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos vėliava plaukiojančių žvejybos laivų kapitonai pasirūpintų, kad palydovinio sekimo įtaisas nuolat veiktų ir kad gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivai 1 dalies b punkte nurodytą surinktą informaciją perduotų ne rečiau kaip kas valandą, o visi kiti laivai – ne rečiau kaip kas dvi valandas. Be to, valstybės narės reikalauja, kad jų laivų operatoriai užtikrintų, kad:






  a) | palydovinio sekimo įtaisas nebūtų niekaip pažeistas; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

palydovinio sekimo įtaisas nebūtų niekaip pažeistas;

| b) | duomenys nebūtų niekaip keičiami; |
| --- | --- |

b)

duomenys nebūtų niekaip keičiami;

| c) | prie palydovinio sekimo įtaiso prijungtos antenos niekas neužstotų; |
| --- | --- |

c)

prie palydovinio sekimo įtaiso prijungtos antenos niekas neužstotų;

| d) | palydovinio sekimo įtaisas būtų pritaisytas prie žvejybos laivo ir jo maitinimas niekaip nenutrūktų ir |
| --- | --- |

d)

palydovinio sekimo įtaisas būtų pritaisytas prie žvejybos laivo ir jo maitinimas niekaip nenutrūktų ir

| e) | palydovinio sekimo įtaisas nebūtų išmontuojamas iš laivo, išskyrus atvejus, kai jį reikia pataisyti arba pakeisti. |
| --- | --- |

e)

palydovinio sekimo įtaisas nebūtų išmontuojamas iš laivo, išskyrus atvejus, kai jį reikia pataisyti arba pakeisti.

| 4. | Jeigu žvejybos laive įmontuotas palydovinio sekimo įtaisas sugenda ar nustoja veikti, jis turi būti pataisytas arba pakeistas per vieną mėnesį nuo to įvykio, išskyrus atvejus, kai laivas išbraukiamas iš didelių žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašo, arba, jei laivas neprivalo būti įtrauktas į ICCAT laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą, – kai nebegalioja leidimas žvejoti KSŠ jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose. Laivui su sugedusiu palydovinio sekimo įtaisu pradėti žvejybos reiso neleidžiama. Jei palydovinio sekimo įtaisas nustoja veikti arba sugenda per žvejybos reisą, jį imamasi taisyti arba jis pakeičiamas vos tik laivui įplaukus į uostą; kol įtaisas nepataisytas ar nepakeistas, laivui pradėti žvejybos reiso neleidžiama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekviena valstybė narė arba KSŠ užtikrina, kad žvejybos laivas, kurio palydovinio sekimo įtaisas neveikia, bent kartą per dieną ŽSC siųstų pranešimus, kuriuose pateikiama 1 dalies b punkte nurodyta informacija, kitomis ryšio priemonėmis (radijo ryšiu, interneto pranešimais, e. paštu, telefaksu ar teleksu). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valstybės narės arba KSŠ gali leisti laive esantį palydovinio sekimo įtaisą įjungti budėjimo režimu tik tuomet, jei laivas ilgą laiką nežvejos (pvz., yra taisomas sausajame doke) ir tik jei apie tai iš anksto pranešama vėliavos valstybei narei arba KSŠ. Prieš laivui išplaukiant iš uosto palydovinio sekimo įtaisas privalo būti vėl įjungtas aktyviuoju režimu ir gauti bei išsiųsti bent vieną pranešimą. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Pagal ICCAT rekomendaciją 18-10 dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų.

XVI PRIEDAS

Reglamento (ES) 2016/1627 ir šio reglamento atitikties lentelė

| Reglamentas (ES) 2016/1627 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnis | 1 straipsnis |
| 3 straipsnis | 5 straipsnis |
| 4 straipsnis | — |
| 5 straipsnis | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | 11 straipsnis |
| 7 straipsnis | 12 straipsnis |
| 8 straipsnis | 13 straipsnis |
| 9 straipsnis | 14 straipsnis |
| 10 straipsnis | 16 straipsnis |
| 11 straipsnis | 17 straipsnis ir I priedas |
| 12 straipsnis | 17 straipsnis ir I priedas |
| 13 straipsnis | 18 straipsnis |
| 14 straipsnis | 19 straipsnis |
| 15 straipsnis | 20 straipsnis |
| 16 straipsnis | 21 straipsnis |
| 17 straipsnis | 25 straipsnis |
| 18 straipsnis | 22 straipsnis |
| 19 straipsnis | 23 straipsnis |
| 20 straipsnis | 26 straipsnis |
| 21 straipsnis | 4 straipsnis |
| 22 straipsnis | 27 straipsnis |
| 23 straipsnis | 28 straipsnis |
| 24 straipsnis | 30 straipsnis |
| 25 straipsnis | 31 straipsnis |
| 26 straipsnis | 32 straipsnis |
| 27 straipsnis | 36 straipsnis |
| 28 straipsnis | 37 straipsnis |
| 29 straipsnis | 29 straipsnis |
| 30 straipsnis | 33 straipsnis |
| 31 straipsnis | 34 straipsnis |
| 32 straipsnis | 35 straipsnis |
| 33 straipsnis | 40 straipsnis |
| 34 straipsnis | 41 straipsnis |
| 35 straipsnis | 43 straipsnis |
| 36 straipsnis | 44 straipsnis |
| 37 straipsnis | 51 straipsnis |
| 38 straipsnis | 42 straipsnis |
| 39 straipsnis | 45 straipsnis |
| 40 straipsnis | 46 straipsnis |
| 41 straipsnis | 46 straipsnis |
| 42 straipsnis | 47 straipsnis |
| 43 straipsnis | 48 straipsnis |
| 44 straipsnis | 49 straipsnis |
| 45 straipsnis | 50 straipsnis |
| 46 straipsnis | 51 straipsnis |
| 47 straipsnis | 55 straipsnis |
| 48 straipsnis | 56 straipsnis |
| 49 straipsnis | 57 straipsnis |
| 50 straipsnis | 38 straipsnis |
| 51 straipsnis | 39 straipsnis |
| 52 straipsnis | 58 straipsnis |
| 53 straipsnis | 15 straipsnis |
| 54 straipsnis | 59 straipsnis |
| 55 straipsnis | 60 straipsnis |
| 56 straipsnis | 62 straipsnis |
| 57 straipsnis | 63 straipsnis |
| 58 straipsnis | 64 straipsnis |
| 59 straipsnis | 68 straipsnis |
| 60 straipsnis | 70 straipsnis |
| 61 straipsnis | 71 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| III priedas | V priedas |
| IV priedas | VI priedas |
| V priedas | III priedas |
| VI priedas | IV priedas |
| VII priedas | VIII priedas |
| VIII priedas | IX priedas |
| IX priedas | X priedas |
| X priedas | XI priedas |
| XI priedas | XII priedas |
| XII priedas | XIII priedas |

Reglamentas (ES) 2016/1627

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnis

1 straipsnis

3 straipsnis

5 straipsnis

4 straipsnis

—

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

11 straipsnis

7 straipsnis

12 straipsnis

8 straipsnis

13 straipsnis

9 straipsnis

14 straipsnis

10 straipsnis

16 straipsnis

11 straipsnis

17 straipsnis ir I priedas

12 straipsnis

17 straipsnis ir I priedas

13 straipsnis

18 straipsnis

14 straipsnis

19 straipsnis

15 straipsnis

20 straipsnis

16 straipsnis

21 straipsnis

17 straipsnis

25 straipsnis

18 straipsnis

22 straipsnis

19 straipsnis

23 straipsnis

20 straipsnis

26 straipsnis

21 straipsnis

4 straipsnis

22 straipsnis

27 straipsnis

23 straipsnis

28 straipsnis

24 straipsnis

30 straipsnis

25 straipsnis

31 straipsnis

26 straipsnis

32 straipsnis

27 straipsnis

36 straipsnis

28 straipsnis

37 straipsnis

29 straipsnis

29 straipsnis

30 straipsnis

33 straipsnis

31 straipsnis

34 straipsnis

32 straipsnis

35 straipsnis

33 straipsnis

40 straipsnis

34 straipsnis

41 straipsnis

35 straipsnis

43 straipsnis

36 straipsnis

44 straipsnis

37 straipsnis

51 straipsnis

38 straipsnis

42 straipsnis

39 straipsnis

45 straipsnis

40 straipsnis

46 straipsnis

41 straipsnis

46 straipsnis

42 straipsnis

47 straipsnis

43 straipsnis

48 straipsnis

44 straipsnis

49 straipsnis

45 straipsnis

50 straipsnis

46 straipsnis

51 straipsnis

47 straipsnis

55 straipsnis

48 straipsnis

56 straipsnis

49 straipsnis

57 straipsnis

50 straipsnis

38 straipsnis

51 straipsnis

39 straipsnis

52 straipsnis

58 straipsnis

53 straipsnis

15 straipsnis

54 straipsnis

59 straipsnis

55 straipsnis

60 straipsnis

56 straipsnis

62 straipsnis

57 straipsnis

63 straipsnis

58 straipsnis

64 straipsnis

59 straipsnis

68 straipsnis

60 straipsnis

70 straipsnis

61 straipsnis

71 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

V priedas

IV priedas

VI priedas

V priedas

III priedas

VI priedas

IV priedas

VII priedas

VIII priedas

VIII priedas

IX priedas

IX priedas

X priedas

X priedas

XI priedas

XI priedas

XII priedas

XII priedas

XIII priedas

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/217 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/217

---

P9_TA(2021)0144

Teroristinio turinio sklaidos internete prevencija ***II

2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teroristinio turinio sklaidos internete klausimo sprendimo (14308/1/2020 – C9-0113/2021 – 2018/0331(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14308/1/2020 – C9-0113/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14308/1/2020 – C9-0113/2021),

| — | atsižvelgdamas į Čekijos Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Čekijos Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai per pirmąjį svarstymą (COM(2018)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai per pirmąjį svarstymą (COM(2018)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0133/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0133/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  2019 4 17 priimti tekstai, P8_TA(2019)0421.

(2)  OL C 110, 2019 3 22, p. 67.

---

2021 m. balandžio 29 d., ketvirtadienis

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/218 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/218

---

P9_TA(2021)0145

Skaitmeninis žaliasis pažymėjimas. Sąjungos piliečiai ***I

2021 m. balandžio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[25 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip]

(2021/C 506/40)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/...

dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (ES COVID-19 pažymėjimas)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/38/EB (2) nustatytos išsamios naudojimosi šia teise taisyklės; |
| --- | --- |

(1)

kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/38/EB (2) nustatytos išsamios naudojimosi šia teise taisyklės;

| (1a) | judėjimo laisvės didinimas yra viena iš pagrindinių sąlygų ekonomikos atsigavimui pradėti; |
| --- | --- |

(1a)

judėjimo laisvės didinimas yra viena iš pagrindinių sąlygų ekonomikos atsigavimui pradėti;

| (2) | 2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) generalinis direktorius paskelbė tarptautinio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją dėl sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronaviruso 2 (toliau – SARS-CoV2), sukeliančio ligą COVID-19 (toliau – COVID-19), pasaulinio protrūkio. 2020 m. kovo 11 d. PSO pateikė išvadą, kad COVID-19 gali būti laikoma pandemija; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) generalinis direktorius paskelbė tarptautinio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją dėl sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronaviruso 2 (toliau – SARS-CoV2), sukeliančio ligą COVID-19 (toliau – COVID-19), pasaulinio protrūkio. 2020 m. kovo 11 d. PSO pateikė išvadą, kad COVID-19 gali būti laikoma pandemija;

| (3) | siekdamos riboti viruso plitimą, valstybės narės ėmėsi įvairių priemonių ir kai kurios iš tų priemonių padarė poveikį Sąjungos piliečių teisei laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, pavyzdžiui, buvo nustatyti atvykimo į šalį apribojimai arba reikalavimai keliautojams iš kitų šalių laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti SARS-CoV-2 infekcijos tyrimą.
  Tokie apribojimai daro neigiamą poveikį piliečiams ir įmonėms, ypač pasienio darbuotojams ir į darbą važinėjantiems darbuotojams arba sezoniniams darbuotojams; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos riboti viruso plitimą, valstybės narės ėmėsi įvairių priemonių ir kai kurios iš tų priemonių padarė poveikį Sąjungos piliečių teisei laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, pavyzdžiui, buvo nustatyti atvykimo į šalį apribojimai arba reikalavimai keliautojams iš kitų šalių laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti SARS-CoV-2 infekcijos tyrimą.
  Tokie apribojimai daro neigiamą poveikį piliečiams ir įmonėms, ypač pasienio darbuotojams ir į darbą važinėjantiems darbuotojams arba sezoniniams darbuotojams;

| (4) | 2020 m. spalio 13 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (3). Toje rekomendacijoje nustatytas suderintas požiūris šiais pagrindiniais klausimais: priimant sprendimą, ar nustatyti laisvo judėjimo apribojimus, taikyti bendrus kriterijus ir ribas; COVID-19 perdavimo riziką sutartu spalviniu kodu žymėti žemėlapyje ir suderintai taikyti priemones, kurias, jei jų prireiktų, galima tinkamai taikyti iš vienos teritorijos į kitą keliaujantiems asmenims, atsižvelgiant į perdavimo rizikos lygį tose teritorijose. Atsižvelgiant į asmenų, vystančių į būtinas keliones, ir pasienio darbuotojų ypatingą padėtį, rekomendacijoje taip pat pabrėžiama, kad į būtines keliones vykstantiems asmenims, kaip nurodyta jos 19 punkte, ir pasienio darbuotojams, kurių gyvenimui tokie apribojimai daro ypač didelį poveikį, ▌turėtų būti netaikomi su COVID-19 susiję kelionių apribojimai; |
| --- | --- |

(4)

2020 m. spalio 13 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (3). Toje rekomendacijoje nustatytas suderintas požiūris šiais pagrindiniais klausimais: priimant sprendimą, ar nustatyti laisvo judėjimo apribojimus, taikyti bendrus kriterijus ir ribas; COVID-19 perdavimo riziką sutartu spalviniu kodu žymėti žemėlapyje ir suderintai taikyti priemones, kurias, jei jų prireiktų, galima tinkamai taikyti iš vienos teritorijos į kitą keliaujantiems asmenims, atsižvelgiant į perdavimo rizikos lygį tose teritorijose. Atsižvelgiant į asmenų, vystančių į būtinas keliones, ir pasienio darbuotojų ypatingą padėtį, rekomendacijoje taip pat pabrėžiama, kad į būtines keliones vykstantiems asmenims, kaip nurodyta jos 19 punkte, ir pasienio darbuotojams, kurių gyvenimui tokie apribojimai daro ypač didelį poveikį, ▌turėtų būti netaikomi su COVID-19 susiję kelionių apribojimai;

| (5) | naudodamas Rekomendacijoje (ES) 2020/1475 nustatytus kriterijus ir ribas Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) kas savaitę skelbia į regionus suskirstytą valstybių narių žemėlapį, kad padėtų valstybėms narėms priimti sprendimus (4); |
| --- | --- |

(5)

naudodamas Rekomendacijoje (ES) 2020/1475 nustatytus kriterijus ir ribas Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) kas savaitę skelbia į regionus suskirstytą valstybių narių žemėlapį, kad padėtų valstybėms narėms priimti sprendimus (4);

| (6) | kaip pabrėžiama Rekomendacijoje (ES) 2020/1475, bet kokie laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų būti grindžiami konkrečiais ir tiksliai apibrėžtais viešojo intereso sumetimais, t. y. visuomenės sveikatos apsauga. Būtina, kad tokie apribojimai būtų taikomi laikantis bendrųjų Sąjungos teisės principų, visų pirma proporcingumo ir nediskriminavimo principų. Todėl
  bet kokių priemonių
  , kurių imamasi,
  taikymo sritis ir laikas turėtų būti griežtai apriboti atsižvelgiant į pastangas atkurti visapusiškai veikiančią Šengeno erdvę be vidaus sienų kontrolės ir neturėtų
  viršyti to, kas
  tikrai
  būtina visuomenės sveikatai apsaugoti. Be to, jos turėtų derėti su priemonėmis, kurių imasi Sąjunga siekdama užtikrinti sklandų laisvą prekių ir pagrindinių paslaugų judėjimą bendrojoje rinkoje, įskaitant medicinos atsargas,
  medicinos ir sveikatos priežiūros
  darbuotojus, kertančius sieną vadinamuoju žaliuoju koridoriumi, nurodytu Komisijos komunikate dėl žaliųjų koridorių atvėrimo pagal Sienų valdymo priemonių, skirtų sveikatai apsaugoti ir prekių bei pagrindinių paslaugų prieinamumui užtikrinti, gaires (5); |
| --- | --- |

(6)

kaip pabrėžiama Rekomendacijoje (ES) 2020/1475, bet kokie laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų būti grindžiami konkrečiais ir tiksliai apibrėžtais viešojo intereso sumetimais, t. y. visuomenės sveikatos apsauga. Būtina, kad tokie apribojimai būtų taikomi laikantis bendrųjų Sąjungos teisės principų, visų pirma proporcingumo ir nediskriminavimo principų. Todėl
  bet kokių priemonių
  , kurių imamasi,
  taikymo sritis ir laikas turėtų būti griežtai apriboti atsižvelgiant į pastangas atkurti visapusiškai veikiančią Šengeno erdvę be vidaus sienų kontrolės ir neturėtų
  viršyti to, kas
  tikrai
  būtina visuomenės sveikatai apsaugoti. Be to, jos turėtų derėti su priemonėmis, kurių imasi Sąjunga siekdama užtikrinti sklandų laisvą prekių ir pagrindinių paslaugų judėjimą bendrojoje rinkoje, įskaitant medicinos atsargas,
  medicinos ir sveikatos priežiūros
  darbuotojus, kertančius sieną vadinamuoju žaliuoju koridoriumi, nurodytu Komisijos komunikate dėl žaliųjų koridorių atvėrimo pagal Sienų valdymo priemonių, skirtų sveikatai apsaugoti ir prekių bei pagrindinių paslaugų prieinamumui užtikrinti, gaires (5);

| (7) | paskiepyti asmenys, asmenys, kurių NRA tyrimo, atlikto ne anksčiau nei prieš [72 valandas], rezultatas yra neigiamas arba kurių greitojo antigenų tyrimo, atlikto ne anksčiau nei prieš [24 valandas], rezultatas yra neigiamas, ir asmenys, kurių konkrečių antikūnų prieš paviršinius baltymus tyrimo, atlikto per pastaruosius 6 mėnesius, rezultatai buvo teigiami, patiria gerokai mažesnę riziką užsikrėsti SARS-CoV-2, atsižvelgiant į dabartines medicinos žinias.
  Asmenų, kurie,
  remiantis patikimais moksliniais įrodymais,
  nekelia
  reikšmingo
  pavojaus visuomenės sveikatai, pavyzdžiui, dėl to, kad jie yra atsparūs SARS-CoV-2 ir negali jo perduoti, laisvas judėjimas neturėtų būti ribojamas, nes tokie apribojimai nebūtų būtini siekiamam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(7)

paskiepyti asmenys, asmenys, kurių NRA tyrimo, atlikto ne anksčiau nei prieš [72 valandas], rezultatas yra neigiamas arba kurių greitojo antigenų tyrimo, atlikto ne anksčiau nei prieš [24 valandas], rezultatas yra neigiamas, ir asmenys, kurių konkrečių antikūnų prieš paviršinius baltymus tyrimo, atlikto per pastaruosius 6 mėnesius, rezultatai buvo teigiami, patiria gerokai mažesnę riziką užsikrėsti SARS-CoV-2, atsižvelgiant į dabartines medicinos žinias.
  Asmenų, kurie,
  remiantis patikimais moksliniais įrodymais,
  nekelia
  reikšmingo
  pavojaus visuomenės sveikatai, pavyzdžiui, dėl to, kad jie yra atsparūs SARS-CoV-2 ir negali jo perduoti, laisvas judėjimas neturėtų būti ribojamas, nes tokie apribojimai nebūtų būtini siekiamam tikslui pasiekti;

| (7a) | siekiant užtikrinti suderintą sertifikatų naudojimą, jų atitinkamo galiojimo trukmė turėtų būti nustatyta šiame reglamente. Tačiau šiame etape vis dar neaišku, ar vakcinos užkerta kelią COVID-19 plitimui. Taip pat nėra pakankamai įrodymų apie veiksmingos apsaugos nuo COVID-19 trukmę po atsigavimo po ankstesnės infekcijos. Todėl galiojimo trukmę turėtų būti galima pakoreguoti atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą; |
| --- | --- |

(7a)

siekiant užtikrinti suderintą sertifikatų naudojimą, jų atitinkamo galiojimo trukmė turėtų būti nustatyta šiame reglamente. Tačiau šiame etape vis dar neaišku, ar vakcinos užkerta kelią COVID-19 plitimui. Taip pat nėra pakankamai įrodymų apie veiksmingos apsaugos nuo COVID-19 trukmę po atsigavimo po ankstesnės infekcijos. Todėl galiojimo trukmę turėtų būti galima pakoreguoti atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą;

| (8) | daugelis valstybių narių pradėjo arba planuoja pradėti skiepijimo pažymėjimų išdavimo iniciatyvas. Tačiau tam, kad šie
  skiepijimo
  pažymėjimai būtų veiksmingai naudojami tarpvalstybinėmis aplinkybėmis, kai piliečiai naudojasi laisvo judėjimo teise, jie turi būti visapusiškai sąveikūs,
  suderinti
  , saugūs ir patikrinami. Valstybės narės turi laikytis bendrai sutarto požiūrio dėl tokių pažymėjimų turinio, formos, principų, techninių standartų
  ir apsaugos lygio
  ; |
| --- | --- |

(8)

daugelis valstybių narių pradėjo arba planuoja pradėti skiepijimo pažymėjimų išdavimo iniciatyvas. Tačiau tam, kad šie
  skiepijimo
  pažymėjimai būtų veiksmingai naudojami tarpvalstybinėmis aplinkybėmis, kai piliečiai naudojasi laisvo judėjimo teise, jie turi būti visapusiškai sąveikūs,
  suderinti
  , saugūs ir patikrinami. Valstybės narės turi laikytis bendrai sutarto požiūrio dėl tokių pažymėjimų turinio, formos, principų, techninių standartų
  ir apsaugos lygio
  ;

| (9) | vienašalės priemonės šioje srityje gali labai sutrikdyti naudojimąsi
  laisvu judėjimu ir pakenkti tinkamam vidaus rinkos veikimui, ypač turizmo sektoriui
  , nes nacionalinės valdžios institucijos ir keleivių pervežimo, pvz., oro linijomis, geležinkeliais, autobusais ar keltais, paslaugų teikėjai susiduria su daugybe skirtingų formų dokumentų, susijusių ne tik su asmens skiepijimo būkle, bet ir tyrimo rezultatais ir galimu persirgimu COVID-19; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

vienašalės priemonės šioje srityje gali labai sutrikdyti naudojimąsi
  laisvu judėjimu ir pakenkti tinkamam vidaus rinkos veikimui, ypač turizmo sektoriui
  , nes nacionalinės valdžios institucijos ir keleivių pervežimo, pvz., oro linijomis, geležinkeliais, autobusais ar keltais, paslaugų teikėjai susiduria su daugybe skirtingų formų dokumentų, susijusių ne tik su asmens skiepijimo būkle, bet ir tyrimo rezultatais ir galimu persirgimu COVID-19; [8 pakeit.]

| (9a) | Europos Parlamentas savo 2021 m. kovo 3 d. rezoliucijoje dėl ES tvaraus turizmo strategijos sukūrimo siekiant suderinto požiūrio į turizmą visoje ES, kuriais įgyvendinami bendri saugaus keliavimo kriterijai, taikant ES sveikatos saugos protokolą dėl tyrimų ir karantino reikalavimų ir raginama parengti bendrą skiepijimo pažymėjimą, kai bus pakankamai įrodymų, kad paskiepyti asmenys viruso neperduoda, arba bus nustatytas skiepijimo procedūrų tarpusavio pripažinimas; |
| --- | --- |

(9a)

Europos Parlamentas savo 2021 m. kovo 3 d. rezoliucijoje dėl ES tvaraus turizmo strategijos sukūrimo siekiant suderinto požiūrio į turizmą visoje ES, kuriais įgyvendinami bendri saugaus keliavimo kriterijai, taikant ES sveikatos saugos protokolą dėl tyrimų ir karantino reikalavimų ir raginama parengti bendrą skiepijimo pažymėjimą, kai bus pakankamai įrodymų, kad paskiepyti asmenys viruso neperduoda, arba bus nustatytas skiepijimo procedūrų tarpusavio pripažinimas;

| (10) | nedarant poveikio bendroms priemonėms dėl vidaus sienas kertančių asmenų, kaip nustatyta Šengeno acquis, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/399
   (6)

  , ir
  siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudotis teise ▌judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, turėtų būti nustatyta bendra sąveikiųjų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, vadinama
  ES COVID-19
  pažymėjimo sistema
  , kuri turėtų būti privaloma ir tiesiogiai taikoma visose valstybėse narėse. Visuose Sąjungos transporto mazguose, pavyzdžiui, oro uostuose, uostuose, geležinkelio ir autobusų stotyse, kur bus tikrinamas šis pažymėjimas, turėtų būti taikomi standartizuoti ir bendri ES COVID-19 pažymėjimo tikrinimo kriterijai ir procedūros, remiantis Komisijos parengtomis gairėmis; |
| --- | --- |

(10)

nedarant poveikio bendroms priemonėms dėl vidaus sienas kertančių asmenų, kaip nustatyta Šengeno acquis, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/399
   (6)

  , ir
  siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudotis teise ▌judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, turėtų būti nustatyta bendra sąveikiųjų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, vadinama
  ES COVID-19
  pažymėjimo sistema
  , kuri turėtų būti privaloma ir tiesiogiai taikoma visose valstybėse narėse. Visuose Sąjungos transporto mazguose, pavyzdžiui, oro uostuose, uostuose, geležinkelio ir autobusų stotyse, kur bus tikrinamas šis pažymėjimas, turėtų būti taikomi standartizuoti ir bendri ES COVID-19 pažymėjimo tikrinimo kriterijai ir procedūros, remiantis Komisijos parengtomis gairėmis;

| (10a) | taikydamos šį reglamentą, valstybės narės turėtų pripažinti visų rūšių sertifikatus, išduotus pagal šį reglamentą. Sąveikiųjų sertifikatų vertė jų galiojimo laikotarpiu turėtų būti vienoda; |
| --- | --- |

(10a)

taikydamos šį reglamentą, valstybės narės turėtų pripažinti visų rūšių sertifikatus, išduotus pagal šį reglamentą. Sąveikiųjų sertifikatų vertė jų galiojimo laikotarpiu turėtų būti vienoda;

| (11) | šiuo reglamentu siekiama palengvinti proporcingumo ir nediskriminavimo principų taikymą, kiek tai susiję su galimais laisvo judėjimo ir kitų pagrindinių teisių apribojimai dėl COVID-19 pandemijos, kartu siekiant aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos, ir jis
  neturėtų būti suprantamas kaip raginimas reaguojant į pandemiją riboti laisvą judėjimą ar kitas pagrindines teises ar sudaryti tam palankias sąlygas. ▌Turėtų būti toliau taikomos laisvo judėjimo apribojimo reaguojant į COVID-19 pandemiją išimtys, nurodytos Rekomendacijoje (ES) 2020/1475.
  Bet koks šiuo reglamentu nustatytų pažymėjimų tikrinimo poreikis savaime neturėtų pateisinti laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo. Patikrinimai prie vidaus sienų turėtų likti kraštutinė priemonė, taikoma pagal Reglamente (ES) 2016/399 nustatytas specialias taisykles; |
| --- | --- |

(11)

šiuo reglamentu siekiama palengvinti proporcingumo ir nediskriminavimo principų taikymą, kiek tai susiję su galimais laisvo judėjimo ir kitų pagrindinių teisių apribojimai dėl COVID-19 pandemijos, kartu siekiant aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos, ir jis
  neturėtų būti suprantamas kaip raginimas reaguojant į pandemiją riboti laisvą judėjimą ar kitas pagrindines teises ar sudaryti tam palankias sąlygas. ▌Turėtų būti toliau taikomos laisvo judėjimo apribojimo reaguojant į COVID-19 pandemiją išimtys, nurodytos Rekomendacijoje (ES) 2020/1475.
  Bet koks šiuo reglamentu nustatytų pažymėjimų tikrinimo poreikis savaime neturėtų pateisinti laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo. Patikrinimai prie vidaus sienų turėtų likti kraštutinė priemonė, taikoma pagal Reglamente (ES) 2016/399 nustatytas specialias taisykles;

| (12) | bendro požiūrio dėl tokių sąveikiųjų pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo pagrindas priklauso nuo pasitikėjimo. Suklastoti COVID-19 pažymėjimai gali kelti didelį pavojų visuomenės sveikatai. Vienos valstybės narės valdžios institucijos turi būti užtikrintos, kad kitoje valstybėje narėje išduotame pažymėjime esanti informacija yra patikima, kad jis nesuklastotas, kad jis priklauso jį pateikiančiam asmeniui, o visi šią informaciją tikrinantys asmenys turėtų turėti prieigą tik prie būtiniausios informacijos; |
| --- | --- |

(12)

bendro požiūrio dėl tokių sąveikiųjų pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo pagrindas priklauso nuo pasitikėjimo. Suklastoti COVID-19 pažymėjimai gali kelti didelį pavojų visuomenės sveikatai. Vienos valstybės narės valdžios institucijos turi būti užtikrintos, kad kitoje valstybėje narėje išduotame pažymėjime esanti informacija yra patikima, kad jis nesuklastotas, kad jis priklauso jį pateikiančiam asmeniui, o visi šią informaciją tikrinantys asmenys turėtų turėti prieigą tik prie būtiniausios informacijos;

| (13) | suklastotų COVID-19 pažymėjimų keliama rizika yra reali. 2021 m. vasario 1 d. Europolas paskelbė išankstinio perspėjimo pranešimą dėl neteisėtos prekybos suklastotais neigiamų COVID-19 tyrimo rezultatų pažymėjimais (7). Atsižvelgiant į turimas ir lengvai prieinamas technologines priemones, pavyzdžiui, didelės skiriamosios gebos spausdintuvus ir įvairią grafikos redaktorių programinę įrangą, sukčiautojai gali parengti aukštos kokybės padirbtus, suklastotus arba falsifikuotus pažymėjimus. Pranešta apie neteisėtos prekybos suklastotais tyrimo rezultatų pažymėjimais atvejus, susijusius su labiau organizuotomis klastotojų grupėmis ir pavieniais oportunistiniais sukčiautojais, parduodančiais suklastotus pažymėjimus internetu ir ne internetu; |
| --- | --- |

(13)

suklastotų COVID-19 pažymėjimų keliama rizika yra reali. 2021 m. vasario 1 d. Europolas paskelbė išankstinio perspėjimo pranešimą dėl neteisėtos prekybos suklastotais neigiamų COVID-19 tyrimo rezultatų pažymėjimais (7). Atsižvelgiant į turimas ir lengvai prieinamas technologines priemones, pavyzdžiui, didelės skiriamosios gebos spausdintuvus ir įvairią grafikos redaktorių programinę įrangą, sukčiautojai gali parengti aukštos kokybės padirbtus, suklastotus arba falsifikuotus pažymėjimus. Pranešta apie neteisėtos prekybos suklastotais tyrimo rezultatų pažymėjimais atvejus, susijusius su labiau organizuotomis klastotojų grupėmis ir pavieniais oportunistiniais sukčiautojais, parduodančiais suklastotus pažymėjimus internetu ir ne internetu;

| (14) | tam, kad būtų užtikrintas sąveikumas ir vienodos prieigos galimybės,
  taip pat pažeidžiamiems asmenims, pavyzdžiui, neįgaliesiems, ir asmenims, turintiems ribotą prieigą prie skaitmeninių technologijų,
  valstybės narės turėtų išduoti
  ES COVID-19
  pažymėjimą sudarančius pažymėjimus skaitmeniniu arba popieriniu formatu
  , atsižvelgdamos į turėtojo pasirinkimą
  . Taip potencialiam turėtojui turėtų būti suteikta galimybė prašyti ir gauti popierinę pažymėjimo versiją
  ir (
  arba) saugoti ir parodyti pažymėjimą mobiliajame įrenginyje. Pažymėjimuose turėtų būti sąveikus, skaitmeniniu būdu nuskaitomas brūkšninis kodas, kuriame būtų užkoduoti
  tik
  atitinkami su pažymėjimais susiję duomenys. Valstybės narės turėtų užtikrinti pažymėjimų autentiškumą, galiojimą ir vientisumą elektroniniais spaudais ▌. Pažymėjime esanti informacija taip pat turėtų būti pateikiama žmogaus skaitomu formatu atspausdinta arba rodoma kaip paprastas tekstas. Pažymėjimai turėtų būti išdėstyti taip, kad juos būtų lengva suprati, taip pat turėtų būti užtikrintas paprastumas ir patogumas naudotojui.
  Informacija ir jos išdėstymas turėtų būti pateikiami neįgaliesiems prieinamu būdu, laikantis informacijos, įskaitant skaitmeninę informaciją, prieinamumo reikalavimų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/882
   (8). Siekiant išvengti kliūčių laisvam judėjimui, pažymėjimai turėtų būti išduodami nemokamai, o 
  asmenys
  turėtų turėti teisę juos gauti. Valstybės narės turėtų
  automatiškai
  išduoti pažymėjimus, sudarančius
  ES COVID-19
  pažymėjimą, ▌arba
  – tik persirgtos ligos pažymėjimo atveju –
  pateikus prašymą, užtikrindamos, kad juos būtų galima gauti lengvai
  ir greitai
  , ir prireikus teikdamos reikiamą paramą, kad
  visiems asmenims būtų užtikrintos vienodos galimybės gauti pažymėjimą. Visos papildomos techninės, skaitmeninės ir transporto infrastruktūros išlaidos, reikalingos skiepijimo pažymėjimams įdiegti, turėtų būti tinkamos finansuoti iš ES fondų ir programų; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

tam, kad būtų užtikrintas sąveikumas ir vienodos prieigos galimybės,
  taip pat pažeidžiamiems asmenims, pavyzdžiui, neįgaliesiems, ir asmenims, turintiems ribotą prieigą prie skaitmeninių technologijų,
  valstybės narės turėtų išduoti
  ES COVID-19
  pažymėjimą sudarančius pažymėjimus skaitmeniniu arba popieriniu formatu
  , atsižvelgdamos į turėtojo pasirinkimą
  . Taip potencialiam turėtojui turėtų būti suteikta galimybė prašyti ir gauti popierinę pažymėjimo versiją
  ir (
  arba) saugoti ir parodyti pažymėjimą mobiliajame įrenginyje. Pažymėjimuose turėtų būti sąveikus, skaitmeniniu būdu nuskaitomas brūkšninis kodas, kuriame būtų užkoduoti
  tik
  atitinkami su pažymėjimais susiję duomenys. Valstybės narės turėtų užtikrinti pažymėjimų autentiškumą, galiojimą ir vientisumą elektroniniais spaudais ▌. Pažymėjime esanti informacija taip pat turėtų būti pateikiama žmogaus skaitomu formatu atspausdinta arba rodoma kaip paprastas tekstas. Pažymėjimai turėtų būti išdėstyti taip, kad juos būtų lengva suprati, taip pat turėtų būti užtikrintas paprastumas ir patogumas naudotojui.
  Informacija ir jos išdėstymas turėtų būti pateikiami neįgaliesiems prieinamu būdu, laikantis informacijos, įskaitant skaitmeninę informaciją, prieinamumo reikalavimų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/882
   (8). Siekiant išvengti kliūčių laisvam judėjimui, pažymėjimai turėtų būti išduodami nemokamai, o 
  asmenys
  turėtų turėti teisę juos gauti. Valstybės narės turėtų
  automatiškai
  išduoti pažymėjimus, sudarančius
  ES COVID-19
  pažymėjimą, ▌arba
  – tik persirgtos ligos pažymėjimo atveju –
  pateikus prašymą, užtikrindamos, kad juos būtų galima gauti lengvai
  ir greitai
  , ir prireikus teikdamos reikiamą paramą, kad
  visiems asmenims būtų užtikrintos vienodos galimybės gauti pažymėjimą. Visos papildomos techninės, skaitmeninės ir transporto infrastruktūros išlaidos, reikalingos skiepijimo pažymėjimams įdiegti, turėtų būti tinkamos finansuoti iš ES fondų ir programų; [17 pakeit.]

| (14a) | vakcinas reikėtų laikyti plačiajai visuomenei prieinamomis visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis, todėl valstybės narės turėtų užtikrinti sąžiningą ir nemokamą prieigą visiems piliečiams. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti visuotinę, prieinamą, savalaikę ir nemokamą prieigą prie COVID-19 tyrimų galimybių, įskaitant galimybę jomis naudotis visuose transporto mazguose. Pažymėjimų išdavimas pagal 3 straipsnio 1 dalį neturėtų nulemti skirtingų sąlygų taikymo ir diskriminacijos dėl skiepijimo statuso ar konkretaus 5, 6 ir 7 straipsnyje nurodyto pažymėjimo turėjimo; |
| --- | --- |

(14a)

vakcinas reikėtų laikyti plačiajai visuomenei prieinamomis visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis, todėl valstybės narės turėtų užtikrinti sąžiningą ir nemokamą prieigą visiems piliečiams. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti visuotinę, prieinamą, savalaikę ir nemokamą prieigą prie COVID-19 tyrimų galimybių, įskaitant galimybę jomis naudotis visuose transporto mazguose. Pažymėjimų išdavimas pagal 3 straipsnio 1 dalį neturėtų nulemti skirtingų sąlygų taikymo ir diskriminacijos dėl skiepijimo statuso ar konkretaus 5, 6 ir 7 straipsnyje nurodyto pažymėjimo turėjimo;

| (15) | ES COVID-19
  pažymėjimą sudarančių pažymėjimų saugumas, autentiškumas, vientisumas bei galiojimas ir jų atitiktis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktams yra labai svarbūs, kad pažymėjimai būtų pripažįstami visose valstybėse narėse. Todėl būtina sukurti patikimumo užtikrinimo sistemą, kurioje būtų nustatytos taisyklės dėl patikimo ir saugaus pažymėjimų išdavimo ir tikrinimo, bei tokiam išdavimui ir tikrinimui reikalinga infrastruktūra.
  Infrastruktūra turėtų būti kuriama, pirmenybę teikiant Sąjungos technologijų naudojimui, kad ji veiktų visuose elektroniniuose prietaisuose, kartu užtikrinant, kad infrastruktūra būtų apsaugota nuo grėsmių kibernetiniam saugumui. Patikimumo užtikrinimo sistema turėtų užtikrinti, kad pažymėjimas galėtų būti tikrinamas ne internetu ir neinformavus emitento apie patikrinimą, todėl ja turėtų būti užtikrinta, kad, kai turėtojas pateikia pažymėjimą, nebūtų informuojamas nei pažymėjimų išdavėjas, nei jokia kita trečioji šalis
  . Patikimumo užtikrinimo sistemos pagrindas turėtų būti sveikatos pažymėjimų sąveikumo metmenys (9), kuriuos 2021 m. kovo 12 d. priėmė E. sveikatos tinklas, įsteigtas pagal Direktyvos 2011/24/ES (10) 14 straipsnį.
  Todėl patikimumo užtikrinimo sistema turėtų būti grindžiama viešojo rakto infrastruktūra, kurioje būtų patikimumo užtikrinimo grandinė nuo valstybių narių sveikatos institucijų iki atskirų pažymėjimus išduodančių subjektų. Patikimumo užtikrinimo sistema turėtų sudaryti sąlygas nustatyti sukčiavimo atvejus, visų pirma klastotes. Kiekvienu skiepijimo, tyrimo ar persirgimo liga atveju turėtų būti išduodamas atskiras nepriklausomas pažymėjimas ir jame neturėtų būti išsaugomi duomenys apie ankstesnius pažymėjimus; |
| --- | --- |

(15)

ES COVID-19
  pažymėjimą sudarančių pažymėjimų saugumas, autentiškumas, vientisumas bei galiojimas ir jų atitiktis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktams yra labai svarbūs, kad pažymėjimai būtų pripažįstami visose valstybėse narėse. Todėl būtina sukurti patikimumo užtikrinimo sistemą, kurioje būtų nustatytos taisyklės dėl patikimo ir saugaus pažymėjimų išdavimo ir tikrinimo, bei tokiam išdavimui ir tikrinimui reikalinga infrastruktūra.
  Infrastruktūra turėtų būti kuriama, pirmenybę teikiant Sąjungos technologijų naudojimui, kad ji veiktų visuose elektroniniuose prietaisuose, kartu užtikrinant, kad infrastruktūra būtų apsaugota nuo grėsmių kibernetiniam saugumui. Patikimumo užtikrinimo sistema turėtų užtikrinti, kad pažymėjimas galėtų būti tikrinamas ne internetu ir neinformavus emitento apie patikrinimą, todėl ja turėtų būti užtikrinta, kad, kai turėtojas pateikia pažymėjimą, nebūtų informuojamas nei pažymėjimų išdavėjas, nei jokia kita trečioji šalis
  . Patikimumo užtikrinimo sistemos pagrindas turėtų būti sveikatos pažymėjimų sąveikumo metmenys (9), kuriuos 2021 m. kovo 12 d. priėmė E. sveikatos tinklas, įsteigtas pagal Direktyvos 2011/24/ES (10) 14 straipsnį.
  Todėl patikimumo užtikrinimo sistema turėtų būti grindžiama viešojo rakto infrastruktūra, kurioje būtų patikimumo užtikrinimo grandinė nuo valstybių narių sveikatos institucijų iki atskirų pažymėjimus išduodančių subjektų. Patikimumo užtikrinimo sistema turėtų sudaryti sąlygas nustatyti sukčiavimo atvejus, visų pirma klastotes. Kiekvienu skiepijimo, tyrimo ar persirgimo liga atveju turėtų būti išduodamas atskiras nepriklausomas pažymėjimas ir jame neturėtų būti išsaugomi duomenys apie ankstesnius pažymėjimus;

| (16) | vadovaujantis šiuo reglamentu,
  bet kokius ES COVID-19
  pažymėjimą sudarančius pažymėjimus skiepijimo ar tyrimo valstybė narė arba valstybė narė, kurioje yra persirgęs asmuo, turėtų išduoti
  asmenims
  , kaip nurodyta Direktyvos 2004/38/EB 3 straipsnyje, t. y. Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams,
  įskaitant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 355 straipsnio 2 dalyje nurodytų užjūrio šalių ar teritorijų piliečius,
  nepriklausomai nuo jų pilietybės. Kai aktualu arba tinkama, pažymėjimai turėtų būti išduodami
  kitam asmeniui
  paskiepyto, ištirto ar persirgusio asmens vardu, pavyzdžiui,
  teisėtam globėjui
  neveiksnių asmenų vardu arba tėvams jų vaikų vardu. Pažymėjimams neturėtų būti taikomi legalizavimo reikalavimai ar
  jokie
  kiti panašūs formalumai; |
| --- | --- |

(16)

vadovaujantis šiuo reglamentu,
  bet kokius ES COVID-19
  pažymėjimą sudarančius pažymėjimus skiepijimo ar tyrimo valstybė narė arba valstybė narė, kurioje yra persirgęs asmuo, turėtų išduoti
  asmenims
  , kaip nurodyta Direktyvos 2004/38/EB 3 straipsnyje, t. y. Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams,
  įskaitant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 355 straipsnio 2 dalyje nurodytų užjūrio šalių ar teritorijų piliečius,
  nepriklausomai nuo jų pilietybės. Kai aktualu arba tinkama, pažymėjimai turėtų būti išduodami
  kitam asmeniui
  paskiepyto, ištirto ar persirgusio asmens vardu, pavyzdžiui,
  teisėtam globėjui
  neveiksnių asmenų vardu arba tėvams jų vaikų vardu. Pažymėjimams neturėtų būti taikomi legalizavimo reikalavimai ar
  jokie
  kiti panašūs formalumai;

| (16a) | nuo tarpvalstybinių kelionių apribojimų ypač nukenčia asmenys, kurie kasdien arba dažnai vyksta į darbą ar mokyklą, lanko artimus giminaičius, eina pas gydytojus ar rūpinasi artimaisiais. ES COVID-19 pažymėjimu turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos laisvam pasienio gyventojų, sezoninių tarpvalstybinių darbuotojų, laikinų tarpvalstybinių darbuotojų ir transporto darbuotojų judėjimui; |
| --- | --- |

(16a)

nuo tarpvalstybinių kelionių apribojimų ypač nukenčia asmenys, kurie kasdien arba dažnai vyksta į darbą ar mokyklą, lanko artimus giminaičius, eina pas gydytojus ar rūpinasi artimaisiais. ES COVID-19 pažymėjimu turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos laisvam pasienio gyventojų, sezoninių tarpvalstybinių darbuotojų, laikinų tarpvalstybinių darbuotojų ir transporto darbuotojų judėjimui;

| (16b) | valstybės narės, pabrėždamos šio reglamento 14a konstatuojamąją dalį ir Rekomendacijos (ES) 2020/1475 6 ir 19 dalis, ypatingą dėmesį turėtų skirti pasienio regionų, atokiausių regionų, eksklavių ir geografiškai izoliuotų vietovių ypatumams ir būtinybei bendradarbiauti vietos ir regioniniu lygmenimis, taip pat asmenims, kurie laikomi pasienio darbuotojais, tarpvalstybiniais darbuotojais ir pasienio gyventojais ir kurie gyvena kitoje valstybėje narėje, į kurią paprastai grįžta kasdien arba bent kartą per savaitę; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(16b)

valstybės narės, pabrėždamos šio reglamento 14a konstatuojamąją dalį ir Rekomendacijos (ES) 2020/1475 6 ir 19 dalis, ypatingą dėmesį turėtų skirti pasienio regionų, atokiausių regionų, eksklavių ir geografiškai izoliuotų vietovių ypatumams ir būtinybei bendradarbiauti vietos ir regioniniu lygmenimis, taip pat asmenims, kurie laikomi pasienio darbuotojais, tarpvalstybiniais darbuotojais ir pasienio gyventojais ir kurie gyvena kitoje valstybėje narėje, į kurią paprastai grįžta kasdien arba bent kartą per savaitę; [18 pakeit.]

| (17) | ES COVID-19
  pažymėjimą sudarantys pažymėjimai taip pat galėtų būti išduodami Andoros, Monako, San Marino ir Vatikano (Šventojo Sosto) piliečiams ar gyventojams ▌; |
| --- | --- |

(17)

ES COVID-19
  pažymėjimą sudarantys pažymėjimai taip pat galėtų būti išduodami Andoros, Monako, San Marino ir Vatikano (Šventojo Sosto) piliečiams ar gyventojams ▌;

| (18) | ▌Sąjungos bei jos valstybių narių ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose dėl laisvo asmenų judėjimo numatyta galimybė apriboti laisvą judėjimą dėl visuomenės sveikatos priežasčių. Jei tokiame susitarime nenumatytas Europos Sąjungos teisės aktų įtraukimo mechanizmas, tokių susitarimų naudos gavėjams išduoti pažymėjimai turėtų būti pripažįstami šiame reglamente nustatytomis sąlygomis. Tai turėtų priklausyti nuo Komisijos priimto įgyvendinimo akto, kuriuo nustatoma, kad tokia trečioji šalis išduoda pažymėjimus pagal šį reglamentą ir yra pateikusi oficialų patikinimą, kad ji pripažins valstybių narių išduotus pažymėjimus; |
| --- | --- |

(18)

▌Sąjungos bei jos valstybių narių ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose dėl laisvo asmenų judėjimo numatyta galimybė apriboti laisvą judėjimą dėl visuomenės sveikatos priežasčių. Jei tokiame susitarime nenumatytas Europos Sąjungos teisės aktų įtraukimo mechanizmas, tokių susitarimų naudos gavėjams išduoti pažymėjimai turėtų būti pripažįstami šiame reglamente nustatytomis sąlygomis. Tai turėtų priklausyti nuo Komisijos priimto įgyvendinimo akto, kuriuo nustatoma, kad tokia trečioji šalis išduoda pažymėjimus pagal šį reglamentą ir yra pateikusi oficialų patikinimą, kad ji pripažins valstybių narių išduotus pažymėjimus;

| (19) | Reglamentas (ES) 2021/XXXX taikomas trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikomas šis reglamentas ir kurie gyvena arba teisėtai yra valstybės, kuriai tas reglamentas taikomas, teritorijoje ir kurie turi teisę vykti į kitą valstybę pagal Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

(19)

Reglamentas (ES) 2021/XXXX taikomas trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikomas šis reglamentas ir kurie gyvena arba teisėtai yra valstybės, kuriai tas reglamentas taikomas, teritorijoje ir kurie turi teisę vykti į kitą valstybę pagal Sąjungos teisę;

| (20) | šio reglamento tikslais nustatoma sistema turėtų būti siekiama užtikrinti suderinamumą su pasaulinėmis iniciatyvomis
  ar panašiomis iniciatyvomis su trečiosiomis šalimis, su kuriomis Europos Sąjunga yra sudariusi glaudžius partnerystės ryšius
  , ▌ kuriose dalyvauja PSO
  ir Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO)
  . Be kita ko, kai įmanoma, turėtų būti siekiama pasauliniu lygmeniu sukurtų technologinių sistemų ir šio reglamento tikslais sukurtų sistemų, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti Sąjungoje, sąveikumo, taip pat dalyvaujant viešojo rakto infrastruktūroje arba dvišaliuose viešųjų raktų mainuose. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas trečiosiose šalyse
  arba SESV 355 straipsnio 2 dalyje nurodytų užjūrio šalių ar teritorijų arba jos II priede išvardytų užjūrio šalių ar teritorijų arba Farerų salų
  paskiepytiems
  ar ištirtiems
  Sąjungos piliečiams naudotis laisvo judėjimo teisėmis, šiame reglamente turėtų būti numatyta, kad Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams trečiųjų šalių
  arba užjūrio šalių ar teritorijų arba Farerų salų
  išduoti pažymėjimai yra priimtini, jei Komisija nustato, kad šie pažymėjimai išduoti laikantis standartų, lygiaverčių pagal šį reglamentą nustatytiems standartams; |
| --- | --- |

(20)

šio reglamento tikslais nustatoma sistema turėtų būti siekiama užtikrinti suderinamumą su pasaulinėmis iniciatyvomis
  ar panašiomis iniciatyvomis su trečiosiomis šalimis, su kuriomis Europos Sąjunga yra sudariusi glaudžius partnerystės ryšius
  , ▌ kuriose dalyvauja PSO
  ir Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO)
  . Be kita ko, kai įmanoma, turėtų būti siekiama pasauliniu lygmeniu sukurtų technologinių sistemų ir šio reglamento tikslais sukurtų sistemų, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti Sąjungoje, sąveikumo, taip pat dalyvaujant viešojo rakto infrastruktūroje arba dvišaliuose viešųjų raktų mainuose. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas trečiosiose šalyse
  arba SESV 355 straipsnio 2 dalyje nurodytų užjūrio šalių ar teritorijų arba jos II priede išvardytų užjūrio šalių ar teritorijų arba Farerų salų
  paskiepytiems
  ar ištirtiems
  Sąjungos piliečiams naudotis laisvo judėjimo teisėmis, šiame reglamente turėtų būti numatyta, kad Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams trečiųjų šalių
  arba užjūrio šalių ar teritorijų arba Farerų salų
  išduoti pažymėjimai yra priimtini, jei Komisija nustato, kad šie pažymėjimai išduoti laikantis standartų, lygiaverčių pagal šį reglamentą nustatytiems standartams;

| (21) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti ir užtikrinti, kad COVID-19 pandemijos metu galiojantys laisvo judėjimo apribojimai galėtų būti koordinuotai naikinami remiantis naujausiais turimais moksliniais duomenimis
  ir Sveikatos saugumo komiteto, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) ir Europos vaistų agentūros (EMA) pateiktomis gairėmis
  , turėtų būti parengtas sąveikusis skiepijimo pažymėjimas. Šis skiepijimo pažymėjimas turėtų būti naudojamas patvirtinti, kad jo turėtojas valstybėje narėje buvo paskiepytas vakcina nuo COVID-19
  ir kad jį turėtų atleisti nuo kelionių apribojimų
  . Pažymėjime turėtų būti tik būtina informacija, kad būtų galima aiškiai nustatyti turėtojo tapatybę, taip pat vakciną nuo COVID-19, numerį, skiepijimo datą ir vietą. Valstybės narės turėtų išduoti skiepijimo pažymėjimus asmenims, paskiepytiems vakcinomis, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (11) ▌; |
| --- | --- |

(21)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti ir užtikrinti, kad COVID-19 pandemijos metu galiojantys laisvo judėjimo apribojimai galėtų būti koordinuotai naikinami remiantis naujausiais turimais moksliniais duomenimis
  ir Sveikatos saugumo komiteto, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) ir Europos vaistų agentūros (EMA) pateiktomis gairėmis
  , turėtų būti parengtas sąveikusis skiepijimo pažymėjimas. Šis skiepijimo pažymėjimas turėtų būti naudojamas patvirtinti, kad jo turėtojas valstybėje narėje buvo paskiepytas vakcina nuo COVID-19
  ir kad jį turėtų atleisti nuo kelionių apribojimų
  . Pažymėjime turėtų būti tik būtina informacija, kad būtų galima aiškiai nustatyti turėtojo tapatybę, taip pat vakciną nuo COVID-19, numerį, skiepijimo datą ir vietą. Valstybės narės turėtų išduoti skiepijimo pažymėjimus asmenims, paskiepytiems vakcinomis, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (11) ▌;

| (22) | asmenys, kurie buvo paskiepyti iki šio reglamento įsigaliojimo datos, įskaitant dalyvavusius klinikiniuose tyrimuose, taip pat turėtų turėti
  teisę
  gauti skiepijimo nuo COVID-19 pažymėjimą, atitinkantį šį reglamentą. Be to, valstybėms narėms turėtų būti toliau leidžiama išduoti kitų formų skiepijimo įrodymus kitais tikslais, visų pirma medicininiais; |
| --- | --- |

(22)

asmenys, kurie buvo paskiepyti iki šio reglamento įsigaliojimo datos, įskaitant dalyvavusius klinikiniuose tyrimuose, taip pat turėtų turėti
  teisę
  gauti skiepijimo nuo COVID-19 pažymėjimą, atitinkantį šį reglamentą. Be to, valstybėms narėms turėtų būti toliau leidžiama išduoti kitų formų skiepijimo įrodymus kitais tikslais, visų pirma medicininiais;

| (23) | laikydamosi nediskriminavimo principo,
  valstybės narės taip pat turėtų išduoti tokius skiepijimo pažymėjimus Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams, kurie buvo paskiepyti trečiojoje šalyje
  vakcina nuo COVID-19, kuriai pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 suteiktas rinkodaros leidimas,
  ir pateikia patikimus to įrodymus.
  Valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę išduoti tokius skiepijimo pažymėjimus Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams, kurie buvo paskiepyti vakcina, kurią PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą, ir pateikia patikimus to įrodymus; |
| --- | --- |

(23)

laikydamosi nediskriminavimo principo,
  valstybės narės taip pat turėtų išduoti tokius skiepijimo pažymėjimus Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams, kurie buvo paskiepyti trečiojoje šalyje
  vakcina nuo COVID-19, kuriai pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 suteiktas rinkodaros leidimas,
  ir pateikia patikimus to įrodymus.
  Valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę išduoti tokius skiepijimo pažymėjimus Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams, kurie buvo paskiepyti vakcina, kurią PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą, ir pateikia patikimus to įrodymus;

| (24) | 2021 m. sausio 27 d. E. sveikatos tinklas priėmė skiepijimosi įrodymo medicininiais tikslais gaires, kurias atnaujino 2021 m. kovo 12 d. (12) Šios gairės, visų pirma tinkamiausi kodų standartai, turėtų būti šio reglamento tikslais priimtų techninių specifikacijų pagrindas; |
| --- | --- |

(24)

2021 m. sausio 27 d. E. sveikatos tinklas priėmė skiepijimosi įrodymo medicininiais tikslais gaires, kurias atnaujino 2021 m. kovo 12 d. (12) Šios gairės, visų pirma tinkamiausi kodų standartai, turėtų būti šio reglamento tikslais priimtų techninių specifikacijų pagrindas;

| (25) | jau dabar kelios valstybės narės paskiepytiems asmenims netaiko tam tikrų laisvo judėjimo Sąjungoje apribojimų. ▌Valstybės narės
  turėtų pripažinti
  skiepijimo įrodymus, kad galėtų netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas, pavyzdžiui, netaikyti reikalavimo laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos,
  ir
  turėtų būti reikalaujama, kad jos tokiomis pačiomis sąlygomis pripažintų kitų valstybių narių pagal šį reglamentą išduotus galiojančius skiepijimo pažymėjimus. Toks pripažinimas turėtų vykti tokiomis pačiomis sąlygomis, tai yra, pavyzdžiui, jei valstybė narė mano, kad pakanka vienos paskirtos vakcinos dozės, ji tą pačią nuostatą turėtų taikyti skiepijimo pažymėjimo, kuriame nurodyta, kad paskirta viena tokios pat vakcinos dozė, turėtojams. Visuomenės sveikatos sumetimais ši pareiga turėtų būti taikoma tik asmenims, kurie yra paskiepyti vakcinomis nuo COVID-19, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004
  , arba vakcinomis
  , kurias PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą; |
| --- | --- |

(25)

jau dabar kelios valstybės narės paskiepytiems asmenims netaiko tam tikrų laisvo judėjimo Sąjungoje apribojimų. ▌Valstybės narės
  turėtų pripažinti
  skiepijimo įrodymus, kad galėtų netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas, pavyzdžiui, netaikyti reikalavimo laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos,
  ir
  turėtų būti reikalaujama, kad jos tokiomis pačiomis sąlygomis pripažintų kitų valstybių narių pagal šį reglamentą išduotus galiojančius skiepijimo pažymėjimus. Toks pripažinimas turėtų vykti tokiomis pačiomis sąlygomis, tai yra, pavyzdžiui, jei valstybė narė mano, kad pakanka vienos paskirtos vakcinos dozės, ji tą pačią nuostatą turėtų taikyti skiepijimo pažymėjimo, kuriame nurodyta, kad paskirta viena tokios pat vakcinos dozė, turėtojams. Visuomenės sveikatos sumetimais ši pareiga turėtų būti taikoma tik asmenims, kurie yra paskiepyti vakcinomis nuo COVID-19, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004
  , arba vakcinomis
  , kurias PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą;

| (26) | būtina užkirsti kelią asmenų, kurie nėra skiepyti, pvz., dėl medicininių priežasčių, nepriklausymo tikslinei grupei, kuriai šiuo metu
  siūloma
  vakcina, arba dėl to, kad jie dar neturėjo galimybės pasiskiepyti arba nusprendė to nedaryti,
  arba dėl to, kad vakcina kol kas nesiūloma tam tikrai amžiaus kategorijai priklausantiems asmenims, pavyzdžiui, vaikams, bet kokio pobūdžio tiesioginei ar netiesioginei
  diskriminacijai. Todėl skiepijimo pažymėjimo turėjimas arba skiepijimo pažymėjimo, kuriame nurodyta konkreti vakcina, turėjimas neturėtų būti išankstinė sąlyga norint laisvai judėti ▌ir negali būti išankstinė
  laisvo judėjimo Sąjungos viduje
  sąlyga norint pasinaudoti tarpvalstybinėmis keleivių pervežimo, pvz., oro transportu, traukiniais, tolimojo susisiekimo autobusais, keltais
  arba bet kokiomis kitomis transporto priemonėmis,
  paslaugomis; |
| --- | --- |

(26)

būtina užkirsti kelią asmenų, kurie nėra skiepyti, pvz., dėl medicininių priežasčių, nepriklausymo tikslinei grupei, kuriai šiuo metu
  siūloma
  vakcina, arba dėl to, kad jie dar neturėjo galimybės pasiskiepyti arba nusprendė to nedaryti,
  arba dėl to, kad vakcina kol kas nesiūloma tam tikrai amžiaus kategorijai priklausantiems asmenims, pavyzdžiui, vaikams, bet kokio pobūdžio tiesioginei ar netiesioginei
  diskriminacijai. Todėl skiepijimo pažymėjimo turėjimas arba skiepijimo pažymėjimo, kuriame nurodyta konkreti vakcina, turėjimas neturėtų būti išankstinė sąlyga norint laisvai judėti ▌ir negali būti išankstinė
  laisvo judėjimo Sąjungos viduje
  sąlyga norint pasinaudoti tarpvalstybinėmis keleivių pervežimo, pvz., oro transportu, traukiniais, tolimojo susisiekimo autobusais, keltais
  arba bet kokiomis kitomis transporto priemonėmis,
  paslaugomis;

| (26a) | COVID-19 vakcinos turi būti gaminamos dideliu mastu, už prieinamą kainą, paskirstytos pasauliniu mastu, kad prireikus jos būtų prieinamos ir plačiai naudojamos vietos bendruomenėse; [21/rev pakeit.] |
| --- | --- |

(26a)

COVID-19 vakcinos turi būti gaminamos dideliu mastu, už prieinamą kainą, paskirstytos pasauliniu mastu, kad prireikus jos būtų prieinamos ir plačiai naudojamos vietos bendruomenėse; [21/rev pakeit.]

| (26b) | norint užtikrinti socialinį ir ekonominį atsigavimą ir ekonomikos gaivinimo pastangų veiksmingumą, pirmiausia reikia įveikti COVID-19 pandemiją. Labai svarbu kurti COVID-19 vakcinas. Problemos, susijusios su rimtais gamybos ir pristatymo tvarkaraščių nesilaikymo atvejais, kelia didelį susirūpinimą; [22/rev pakeit.] |
| --- | --- |

(26b)

norint užtikrinti socialinį ir ekonominį atsigavimą ir ekonomikos gaivinimo pastangų veiksmingumą, pirmiausia reikia įveikti COVID-19 pandemiją. Labai svarbu kurti COVID-19 vakcinas. Problemos, susijusios su rimtais gamybos ir pristatymo tvarkaraščių nesilaikymo atvejais, kelia didelį susirūpinimą; [22/rev pakeit.]

| (27) | daugelyje valstybių narių reikalaujama, kad prieš atvykdami arba atvykę į jų teritoriją asmenys būtų atlikę arba atliktų tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos. COVID-19 pandemijos pradžioje valstybės narės paprastai COVID-19 diagnostikai naudojo atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR) tyrimą – nukleorūgščių amplifikacijos tyrimą (NRAT), kurį PSO ir ECDC laiko standartu, t. y. patikimiausia užsikrėtusiųjų ir sąlytį turėjusių asmenų tyrimo metodika (13). Vėlesniais pandemijos etapais Europos rinkoje atsirado naujos kartos greitesnių ir pigesnių testų – vadinamųjų greitųjų antigenų testų, kurie leidžia aptikti viruso baltymus (antigenus) ir gali būti naudojami esamai infekcijai nustatyti. 2020 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė Komisijos rekomendaciją (ES) 2020/1743 dėl greitųjų antigenų testų naudojimo SARS-CoV-2 infekcijai diagnozuoti (14); |
| --- | --- |

(27)

daugelyje valstybių narių reikalaujama, kad prieš atvykdami arba atvykę į jų teritoriją asmenys būtų atlikę arba atliktų tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos. COVID-19 pandemijos pradžioje valstybės narės paprastai COVID-19 diagnostikai naudojo atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR) tyrimą – nukleorūgščių amplifikacijos tyrimą (NRAT), kurį PSO ir ECDC laiko standartu, t. y. patikimiausia užsikrėtusiųjų ir sąlytį turėjusių asmenų tyrimo metodika (13). Vėlesniais pandemijos etapais Europos rinkoje atsirado naujos kartos greitesnių ir pigesnių testų – vadinamųjų greitųjų antigenų testų, kurie leidžia aptikti viruso baltymus (antigenus) ir gali būti naudojami esamai infekcijai nustatyti. 2020 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė Komisijos rekomendaciją (ES) 2020/1743 dėl greitųjų antigenų testų naudojimo SARS-CoV-2 infekcijai diagnozuoti (14);

| (28) | 2021 m. sausio 22 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją 2021/C 24/01 dėl bendros greitųjų antigenų testų naudojimo ir patvirtinimo sistemos ir COVID-19 tyrimų rezultatų tarpusavio pripažinimo Europos Sąjungoje (15) ir joje numatė sudaryti bendrą COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašą. Tuo remdamasis, 2021 m. vasario 18 d. Sveikatos saugumo komitetas susitarė dėl bendro COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašo, greitųjų antigenų testų, kurių rezultatus valstybės narės tarpusavyje pripažins, atrankos ir bendro standartizuoto duomenų rinkinio, kuris turi būti įtrauktas į tyrimo dėl COVID-19 rezultatų pažymėjimą (16); |
| --- | --- |

(28)

2021 m. sausio 22 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją 2021/C 24/01 dėl bendros greitųjų antigenų testų naudojimo ir patvirtinimo sistemos ir COVID-19 tyrimų rezultatų tarpusavio pripažinimo Europos Sąjungoje (15) ir joje numatė sudaryti bendrą COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašą. Tuo remdamasis, 2021 m. vasario 18 d. Sveikatos saugumo komitetas susitarė dėl bendro COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašo, greitųjų antigenų testų, kurių rezultatus valstybės narės tarpusavyje pripažins, atrankos ir bendro standartizuoto duomenų rinkinio, kuris turi būti įtrauktas į tyrimo dėl COVID-19 rezultatų pažymėjimą (16);

| (29) | nepaisant šių bendrų pastangų,
  asmenys
  , besinaudojantys teise laisvai judėti, vis dar patiria sunkumų mėgindami vienoje valstybėje narėje gautus tyrimo rezultatus panaudoti kitoje valstybėje narėje. Šie sunkumai dažnai yra susiję su kalba, kuria išduodamas tyrimo rezultatas, ▌pasitikėjimo teikiamo dokumento autentiškumu stoka
  ir testų kaina
  ; |
| --- | --- |

(29)

nepaisant šių bendrų pastangų,
  asmenys
  , besinaudojantys teise laisvai judėti, vis dar patiria sunkumų mėgindami vienoje valstybėje narėje gautus tyrimo rezultatus panaudoti kitoje valstybėje narėje. Šie sunkumai dažnai yra susiję su kalba, kuria išduodamas tyrimo rezultatas, ▌pasitikėjimo teikiamo dokumento autentiškumu stoka
  ir testų kaina
  ;

| (30) | siekiant patikimiau užtikrinti, kad kitoje valstybėje narėje atlikto tyrimo rezultatai būtų pripažįstami, kai jie teikiami laisvo judėjimo tikslais, turėtų būti nustatytas sąveikusis tyrimo rezultatų pažymėjimas, kuriame būtų pateikta
  absoliučiai
  būtina informacija, pagal kurią būtų galima aiškiai nustatyti jo turėtoją, taip pat tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos rūšį, datą ir rezultatus. Siekiant užtikrinti tyrimo rezultatų patikimumą, pagal šį reglamentą išduodamam tyrimo rezultatų pažymėjimui gauti tinkamais turėtų būti laikomi tik NRA tyrimų ir greitųjų antigenų testų, įtrauktų į sąrašą, sudarytą remiantis Tarybos rekomendacija 2021/C 24/01, rezultatai. Bendras standartizuotas duomenų rinkinys, kuris turi būti įtrauktas į COVID-19 tyrimo rezultatų pažymėjimus ir dėl kurio Sveikatos saugumo komitetas susitarė remdamasis Tarybos rekomendacija 2021/C 24/01, visų pirma tinkamiausi kodų standartai, turėtų būti šio reglamento tikslais priimtų techninių specifikacijų pagrindas; |
| --- | --- |

(30)

siekiant patikimiau užtikrinti, kad kitoje valstybėje narėje atlikto tyrimo rezultatai būtų pripažįstami, kai jie teikiami laisvo judėjimo tikslais, turėtų būti nustatytas sąveikusis tyrimo rezultatų pažymėjimas, kuriame būtų pateikta
  absoliučiai
  būtina informacija, pagal kurią būtų galima aiškiai nustatyti jo turėtoją, taip pat tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos rūšį, datą ir rezultatus. Siekiant užtikrinti tyrimo rezultatų patikimumą, pagal šį reglamentą išduodamam tyrimo rezultatų pažymėjimui gauti tinkamais turėtų būti laikomi tik NRA tyrimų ir greitųjų antigenų testų, įtrauktų į sąrašą, sudarytą remiantis Tarybos rekomendacija 2021/C 24/01, rezultatai. Bendras standartizuotas duomenų rinkinys, kuris turi būti įtrauktas į COVID-19 tyrimo rezultatų pažymėjimus ir dėl kurio Sveikatos saugumo komitetas susitarė remdamasis Tarybos rekomendacija 2021/C 24/01, visų pirma tinkamiausi kodų standartai, turėtų būti šio reglamento tikslais priimtų techninių specifikacijų pagrindas;

| (31) | valstybės narės, reikalaujančios pateikti tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos įrodymą
  , kad galėtų netaikyti
  laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų pripažinti valstybių narių pagal šį reglamentą išduotus tyrimo rezultatų pažymėjimus; |
| --- | --- |

(31)

valstybės narės, reikalaujančios pateikti tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos įrodymą
  , kad galėtų netaikyti
  laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų pripažinti valstybių narių pagal šį reglamentą išduotus tyrimo rezultatų pažymėjimus;

| (31a) | SARS-CoV-2 antikūnus imuninė sistema gamina arba natūraliai persirgus infekcija (neatsižvelgiant į tai, ar pasireiškė klinikiniai ligos požymiai, ar ne) arba pasiskiepijus. Nors dar neturime tikslių duomenų apie tai, kiek laiko šių antikūnų organizme yra po vakcinacijos, yra daug įrodymų, kad natūraliai besigaminantys antikūnai gali būti aptinkami daug mėnesių po infekcijos. Todėl atliekant antikūnų testus galima nustatyti asmenis, kurie anksčiau buvo užsikrėtę ir kuriems yra išsivystęs imunitetas ir todėl labai mažai tikėtina, kad jie vėl užsikrės arba užkrės kitus; |
| --- | --- |

(31a)

SARS-CoV-2 antikūnus imuninė sistema gamina arba natūraliai persirgus infekcija (neatsižvelgiant į tai, ar pasireiškė klinikiniai ligos požymiai, ar ne) arba pasiskiepijus. Nors dar neturime tikslių duomenų apie tai, kiek laiko šių antikūnų organizme yra po vakcinacijos, yra daug įrodymų, kad natūraliai besigaminantys antikūnai gali būti aptinkami daug mėnesių po infekcijos. Todėl atliekant antikūnų testus galima nustatyti asmenis, kurie anksčiau buvo užsikrėtę ir kuriems yra išsivystęs imunitetas ir todėl labai mažai tikėtina, kad jie vėl užsikrės arba užkrės kitus;

| (32) | remiantis turimais duomenimis, COVID-19 persirgusių asmenų tyrimo dėl SARS-CoV-2 rezultatai tam tikrą laikotarpį nuo simptomų pasireiškimo pradžios gali ir toliau būti teigiami (17). Jeigu tokiems asmenims, kai jie nori laisvai judėti, reikia atlikti tyrimą, jiems gali būti faktiškai užkirstas kelias keliauti, nepaisant to, kad jie nebegali užkrėsti kitų asmenų. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti ir užtikrinti, kad COVID-19 pandemijos metu galiojantys laisvo judėjimo apribojimai galėtų būti koordinuotai panaikinti remiantis naujausiais turimais moksliniais įrodymais, turėtų būti parengtas sąveikusis persirgtos ligos pažymėjimas, kuriame būtų pateikta būtina informacija, leidžianti aiškiai nustatyti atitinkamo asmens tapatybę, ir nurodyta ankstesnio tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos teigiamo rezultato data. ▌ECDC teigimu, naujausi duomenys rodo, kad nors nuo simptomų atsiradimo praėjus nuo dešimties iki dvidešimties dienų laikoma, kad asmuo vis dar gali būti gyvybingos SARS-CoV-2 infekcijos nešiotoju, įtikinamų epidemiologinių tyrimų rezultatai nepatvirtino, kad praėjus dešimčiai dienų liga būtų toliau platinama.
  Tačiau atsargumo principo reikėtų laikytis ir toliau.
  Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai keisti šį
  galiojimo
  laikotarpį
  (tiek jo pradžią, tiek pabaigą)
  remiantis Sveikatos saugumo komiteto arba ECDC, kuris atidžiai nagrinėja duomenis, susijusius su po persirgimo įgyto imuniteto trukme, gairėmis.
  Be to, besimptomiams asmenims turėtų būti suteikta galimybė atlikti labai specifinį paviršinio S baltymo antigeno testą; |
| --- | --- |

(32)

remiantis turimais duomenimis, COVID-19 persirgusių asmenų tyrimo dėl SARS-CoV-2 rezultatai tam tikrą laikotarpį nuo simptomų pasireiškimo pradžios gali ir toliau būti teigiami (17). Jeigu tokiems asmenims, kai jie nori laisvai judėti, reikia atlikti tyrimą, jiems gali būti faktiškai užkirstas kelias keliauti, nepaisant to, kad jie nebegali užkrėsti kitų asmenų. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti ir užtikrinti, kad COVID-19 pandemijos metu galiojantys laisvo judėjimo apribojimai galėtų būti koordinuotai panaikinti remiantis naujausiais turimais moksliniais įrodymais, turėtų būti parengtas sąveikusis persirgtos ligos pažymėjimas, kuriame būtų pateikta būtina informacija, leidžianti aiškiai nustatyti atitinkamo asmens tapatybę, ir nurodyta ankstesnio tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos teigiamo rezultato data. ▌ECDC teigimu, naujausi duomenys rodo, kad nors nuo simptomų atsiradimo praėjus nuo dešimties iki dvidešimties dienų laikoma, kad asmuo vis dar gali būti gyvybingos SARS-CoV-2 infekcijos nešiotoju, įtikinamų epidemiologinių tyrimų rezultatai nepatvirtino, kad praėjus dešimčiai dienų liga būtų toliau platinama.
  Tačiau atsargumo principo reikėtų laikytis ir toliau.
  Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai keisti šį
  galiojimo
  laikotarpį
  (tiek jo pradžią, tiek pabaigą)
  remiantis Sveikatos saugumo komiteto arba ECDC, kuris atidžiai nagrinėja duomenis, susijusius su po persirgimo įgyto imuniteto trukme, gairėmis.
  Be to, besimptomiams asmenims turėtų būti suteikta galimybė atlikti labai specifinį paviršinio S baltymo antigeno testą;

| (33) | jau dabar kelios valstybės narės persirgusiems asmenims netaiko tam tikrų laisvo judėjimo Sąjungoje apribojimų. ▌Valstybės narės
  turėtų pripažinti
  persirgimo liga įrodymus, kad būtų galima netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas SARS-CoV-2 plitimas, pvz., netaikyti reikalavimo laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos,
  ir
  turėtų būti reikalaujama, kad jos tokiomis pačiomis sąlygomis pripažintų kitų valstybių narių pagal šį reglamentą išduotus galiojančius persirgtos ligos pažymėjimus. E. sveikatos tinklas, bendradarbiaudamas su Sveikatos saugumo komitetu, taip pat rengia gaires dėl persirgtos ligos pažymėjimų ir atitinkamų duomenų rinkinių; |
| --- | --- |

(33)

jau dabar kelios valstybės narės persirgusiems asmenims netaiko tam tikrų laisvo judėjimo Sąjungoje apribojimų. ▌Valstybės narės
  turėtų pripažinti
  persirgimo liga įrodymus, kad būtų galima netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas SARS-CoV-2 plitimas, pvz., netaikyti reikalavimo laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos,
  ir
  turėtų būti reikalaujama, kad jos tokiomis pačiomis sąlygomis pripažintų kitų valstybių narių pagal šį reglamentą išduotus galiojančius persirgtos ligos pažymėjimus. E. sveikatos tinklas, bendradarbiaudamas su Sveikatos saugumo komitetu, taip pat rengia gaires dėl persirgtos ligos pažymėjimų ir atitinkamų duomenų rinkinių;

| (34) | kad galėtų greitai susitarti dėl bendros pozicijos, Komisija turėtų turėti galimybę paprašyti Sveikatos saugumo komiteto, įsteigto pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1082/2013/ES (18) 17 straipsnį, paskelbti gaires dėl turimų mokslinių įrodymų, susijusių su pagal šį reglamentą nustatytuose pažymėjimuose nurodytų medicininių įvykių poveikiu, įskaitant vakcinų nuo COVID-19 suteikiamo imuniteto veiksmingumą ir trukmę, vakcinų veiksmingumą užkertant kelią besimptomėms infekcijoms ir viruso plitimui, persirgusių asmenų būklę ir naujų SARS-CoV-2 atmainų poveikį paskiepytiems arba jau užsikrėtusiems asmenims.
  Tokia informacija taip pat galėtų būti remiamasi rengiant Tarybos rekomendacijas, kad būtų galima koordinuotai panaikinti pažymėjimų turėtojų laisvo judėjimo apribojimus; |
| --- | --- |

(34)

kad galėtų greitai susitarti dėl bendros pozicijos, Komisija turėtų turėti galimybę paprašyti Sveikatos saugumo komiteto, įsteigto pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1082/2013/ES (18) 17 straipsnį, paskelbti gaires dėl turimų mokslinių įrodymų, susijusių su pagal šį reglamentą nustatytuose pažymėjimuose nurodytų medicininių įvykių poveikiu, įskaitant vakcinų nuo COVID-19 suteikiamo imuniteto veiksmingumą ir trukmę, vakcinų veiksmingumą užkertant kelią besimptomėms infekcijoms ir viruso plitimui, persirgusių asmenų būklę ir naujų SARS-CoV-2 atmainų poveikį paskiepytiems arba jau užsikrėtusiems asmenims.
  Tokia informacija taip pat galėtų būti remiamasi rengiant Tarybos rekomendacijas, kad būtų galima koordinuotai panaikinti pažymėjimų turėtojų laisvo judėjimo apribojimus;

| (35) | siekiant užtikrinti vienodas šiuo reglamentu nustatytų patikimumo užtikrinimo sistemų pažymėjimų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (19); |
| --- | --- |

(35)

siekiant užtikrinti vienodas šiuo reglamentu nustatytų patikimumo užtikrinimo sistemų pažymėjimų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (19);

| (36) | tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su techninėmis specifikacijomis, būtinomis sąveikiesiems pažymėjimams nustatyti, dėl privalomų skubos priežasčių arba kai atsiranda naujų mokslinių įrodymų, Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus; |
| --- | --- |

(36)

tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su techninėmis specifikacijomis, būtinomis sąveikiesiems pažymėjimams nustatyti, dėl privalomų skubos priežasčių arba kai atsiranda naujų mokslinių įrodymų, Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus;

| (37) | įgyvendinant šį reglamentą tvarkomiems asmens duomenims taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 (20). Šiuo reglamentu nustatomas asmens duomenų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies c punkte ir 9 straipsnio 2 dalies g punkte, būtinų šiame reglamente numatytiems sąveikiesiems pažymėjimas išduoti ir patikrinti, tvarkymo teisinis pagrindas. Juo nereglamentuojamas asmens duomenų, susijusių su skiepijimo, tyrimo rezultatų ar persirgimo liga dokumentais, tvarkymas kitais tikslais, pavyzdžiui, farmakologinio budrumo arba asmens sveikatos įrašų tvarkymo tikslais. Duomenų tvarkymo kitais tikslais teisinis pagrindas turi būti numatytas nacionalinėje teisėje, laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

(37)

įgyvendinant šį reglamentą tvarkomiems asmens duomenims taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 (20). Šiuo reglamentu nustatomas asmens duomenų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies c punkte ir 9 straipsnio 2 dalies g punkte, būtinų šiame reglamente numatytiems sąveikiesiems pažymėjimas išduoti ir patikrinti, tvarkymo teisinis pagrindas. Juo nereglamentuojamas asmens duomenų, susijusių su skiepijimo, tyrimo rezultatų ar persirgimo liga dokumentais, tvarkymas kitais tikslais, pavyzdžiui, farmakologinio budrumo arba asmens sveikatos įrašų tvarkymo tikslais. Duomenų tvarkymo kitais tikslais teisinis pagrindas turi būti numatytas nacionalinėje teisėje, laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų;

| (38) | laikantis asmens duomenų kiekio mažinimo principo, pažymėjimuose turėtų būti pateikiami tik tie asmens duomenys, kurių
  būtinai
  reikia palankesnėms sąlygoms laisvam judėjimui Sąjungoje sudaryti COVID-19 pandemijos metu. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos konkrečios asmens duomenų kategorijos ir duomenų laukeliai, kurie turi būti įtraukti į pažymėjimus; |
| --- | --- |

(38)

laikantis asmens duomenų kiekio mažinimo principo, pažymėjimuose turėtų būti pateikiami tik tie asmens duomenys, kurių
  būtinai
  reikia palankesnėms sąlygoms laisvam judėjimui Sąjungoje sudaryti COVID-19 pandemijos metu. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos konkrečios asmens duomenų kategorijos ir duomenų laukeliai, kurie turi būti įtraukti į pažymėjimus;

| (39) | šio reglamento tikslais asmens
  duomenų nereikia perduoti
  ir (arba) jais
  keistis
  tarpvalstybiniu mastu ▌.
  Laikantis viešojo rakto infrastruktūros požiūrio, tarpvalstybiniu mastu turi būti perduodami arba prieinami tik emitentų viešieji raktai – tai bus užtikrinama naudojantis Komisijos sukurtu ir prižiūrimu sąveikumo tinklų sietuvu.
  Visų pirma
  turint patį pažymėjimą ir emitento viešąjį raktą
  turėtų būti
  įmanoma
  patikrinti pažymėjimo autentiškumą
  ir vientisumą ir nustatyti sukčiavimo atvejus
  .
  Vadovaujantis standartizuotosios duomenų apsaugos principu, turėtų būti naudojami tikrinimo metodai, kuriuos taikant nereikia perduoti asmens duomenų; |
| --- | --- |

(39)

šio reglamento tikslais asmens
  duomenų nereikia perduoti
  ir (arba) jais
  keistis
  tarpvalstybiniu mastu ▌.
  Laikantis viešojo rakto infrastruktūros požiūrio, tarpvalstybiniu mastu turi būti perduodami arba prieinami tik emitentų viešieji raktai – tai bus užtikrinama naudojantis Komisijos sukurtu ir prižiūrimu sąveikumo tinklų sietuvu.
  Visų pirma
  turint patį pažymėjimą ir emitento viešąjį raktą
  turėtų būti
  įmanoma
  patikrinti pažymėjimo autentiškumą
  ir vientisumą ir nustatyti sukčiavimo atvejus
  .
  Vadovaujantis standartizuotosios duomenų apsaugos principu, turėtų būti naudojami tikrinimo metodai, kuriuos taikant nereikia perduoti asmens duomenų;

| (40) | šiuo reglamentu ▌kelionės tikslo valstybei narei ar tarpvalstybinių keleivių pervežimo paslaugų teikėjams
  draudžiama
  saugoti iš pažymėjimo gautus asmens duomenis.
  Šiuo reglamentu nesukuriamas teisinis pagrindas kurti duomenų bazėms ar saugykloms valstybės narės ar Sąjungos lygmeniu arba naudojantis patikimumo užtikrinimo sistemos skaitmenine infrastruktūra; |
| --- | --- |

(40)

šiuo reglamentu ▌kelionės tikslo valstybei narei ar tarpvalstybinių keleivių pervežimo paslaugų teikėjams
  draudžiama
  saugoti iš pažymėjimo gautus asmens duomenis.
  Šiuo reglamentu nesukuriamas teisinis pagrindas kurti duomenų bazėms ar saugykloms valstybės narės ar Sąjungos lygmeniu arba naudojantis patikimumo užtikrinimo sistemos skaitmenine infrastruktūra;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (41a) | siekiant užtikrinti nuspėjamumą keliaujant ir teisinį tikrumą, labai svarbu aiškiai, suprantamai ir laiku informuoti visuomenę apie bet kokios rūšies ES COVID-19 pažymėjimo išdavimą, naudojimą ir pripažinimą. Komisija turėtų remti valstybių narių pastangas šioje srityje, pavyzdžiui, pateikdama valstybių narių teikiamą informaciją interneto portale „Re-open EU“; |
| --- | --- |

(41a)

siekiant užtikrinti nuspėjamumą keliaujant ir teisinį tikrumą, labai svarbu aiškiai, suprantamai ir laiku informuoti visuomenę apie bet kokios rūšies ES COVID-19 pažymėjimo išdavimą, naudojimą ir pripažinimą. Komisija turėtų remti valstybių narių pastangas šioje srityje, pavyzdžiui, pateikdama valstybių narių teikiamą informaciją interneto portale „Re-open EU“;

| (42) | pagal Rekomendaciją (ES) 2020/1475 visi laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti siekiant apriboti SARS-CoV-2 plitimą, turėtų būti panaikinti, kai tik tai leis epidemiologinė padėtis. Tas pats pasakytina apie prievolę pateikti dokumentus, išskyrus tuos, kurių reikalaujama pagal Sąjungos teisę, visų pirma Direktyvą 2004/38/EB, pavyzdžiui, šiuo reglamentu nustatytus pažymėjimus; ▌ |
| --- | --- |

(42)

pagal Rekomendaciją (ES) 2020/1475 visi laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti siekiant apriboti SARS-CoV-2 plitimą, turėtų būti panaikinti, kai tik tai leis epidemiologinė padėtis. Tas pats pasakytina apie prievolę pateikti dokumentus, išskyrus tuos, kurių reikalaujama pagal Sąjungos teisę, visų pirma Direktyvą 2004/38/EB, pavyzdžiui, šiuo reglamentu nustatytus pažymėjimus; ▌

| (43) | šis reglamentas turėtų būti taikomas 12 mėnesių nuo jo įsigaliojimo dienos. Praėjus keturiems mėnesiams po šio reglamento įsigaliojimo dienos ir ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki jo taikymo pabaigos,
  Komisija turėtų
  Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti šio reglamento taikymo ataskaitą, be kita ko, kokį poveikį jis turi laisvam judėjimui, pagrindinėms teisėms, asmens duomenų apsaugai, taip pat naujausių vakcinų ir testavimo technologijų bei ES COVID-19 pažymėjimo valstybėse narėse naudojimo šiame reglamente nenumatytais, bet nacionaline teise pagrįstais tikslais vertinimui
  ; |
| --- | --- |

(43)

šis reglamentas turėtų būti taikomas 12 mėnesių nuo jo įsigaliojimo dienos. Praėjus keturiems mėnesiams po šio reglamento įsigaliojimo dienos ir ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki jo taikymo pabaigos,
  Komisija turėtų
  Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti šio reglamento taikymo ataskaitą, be kita ko, kokį poveikį jis turi laisvam judėjimui, pagrindinėms teisėms, asmens duomenų apsaugai, taip pat naujausių vakcinų ir testavimo technologijų bei ES COVID-19 pažymėjimo valstybėse narėse naudojimo šiame reglamente nenumatytais, bet nacionaline teise pagrįstais tikslais vertinimui
  ;

| (44) | siekiant atsižvelgti į epidemiologinę padėtį ir pažangą, padarytą valdant COVID-19 pandemiją, ir užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tam tikrų šio reglamento straipsnių taikymo ▌. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (21) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(44)

siekiant atsižvelgti į epidemiologinę padėtį ir pažangą, padarytą valdant COVID-19 pandemiją, ir užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tam tikrų šio reglamento straipsnių taikymo ▌. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (21) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (45) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti Sąjungoje COVID-19 pandemijos metu įvedant sąveikiuosius pažymėjimus, kuriuose nurodoma turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga būklė, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(45)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti Sąjungoje COVID-19 pandemijos metu įvedant sąveikiuosius pažymėjimus, kuriuose nurodoma turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga būklė, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (46) | šiuo reglamentu paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, visų pirma pripažintų Pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija), įskaitant teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, teisę į lygybę prieš įstatymą ir nediskriminavimą, teisę laisvai judėti ir teisę į veiksmingą teisinę gynybą. Įgyvendindamos šį reglamentą valstybės narės turėtų laikytis Chartijos; |
| --- | --- |

(46)

šiuo reglamentu paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, visų pirma pripažintų Pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija), įskaitant teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, teisę į lygybę prieš įstatymą ir nediskriminavimą, teisę laisvai judėti ir teisę į veiksmingą teisinę gynybą. Įgyvendindamos šį reglamentą valstybės narės turėtų laikytis Chartijos;

| (46a) | jeigu valstybės narės nusprendžia taikyti nacionalinius skaitmeninius pažymėjimus kitais nei laisvo judėjimo tikslais nacionaliniu lygmeniu, jie turėtų būti sąveikūs su ES COVID-19 pažymėjimu ir atitikti jame nustatytas apsaugos priemones, kaip apibrėžta šiame reglamente, visų pirma siekiant užtikrinti, kad asmenys nebūtų diskriminuojami pagal tautybę arba tai, kokį pažymėjimą jie naudoja, kad būtų laikomasi aukštų duomenų apsaugos standartų ir vengiama susiskaidymo; |
| --- | --- |

(46a)

jeigu valstybės narės nusprendžia taikyti nacionalinius skaitmeninius pažymėjimus kitais nei laisvo judėjimo tikslais nacionaliniu lygmeniu, jie turėtų būti sąveikūs su ES COVID-19 pažymėjimu ir atitikti jame nustatytas apsaugos priemones, kaip apibrėžta šiame reglamente, visų pirma siekiant užtikrinti, kad asmenys nebūtų diskriminuojami pagal tautybę arba tai, kokį pažymėjimą jie naudoja, kad būtų laikomasi aukštų duomenų apsaugos standartų ir vengiama susiskaidymo;

| (46b) | valstybės narės neturėtų apriboti galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis tiems, kurie neturi šiame reglamente nustatytų pažymėjimų; |
| --- | --- |

(46b)

valstybės narės neturėtų apriboti galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis tiems, kurie neturi šiame reglamente nustatytų pažymėjimų;

| (46c) | visų subjektų, kurie, kaip numatoma, veiks kaip duomenų valdytojai, tvarkytojai ir gavėjai toje valstybėje narėje, sąrašas paskelbiamas viešai per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, kad Sąjungos piliečiai, kurie naudojasi ES COVID-19 pažymėjimu, galėtų sužinoti subjekto, į kurį gali kreiptis norėdami pasinaudoti savo duomenų apsaugos teisėmis pagal Reglamentą (ES) 2016/679, tapatybę, įskaitant teisę gauti skaidrią informaciją apie tai, kaip duomenų subjektai gali naudotis savo teisėmis tvarkant asmens duomenis; |
| --- | --- |

(46c)

visų subjektų, kurie, kaip numatoma, veiks kaip duomenų valdytojai, tvarkytojai ir gavėjai toje valstybėje narėje, sąrašas paskelbiamas viešai per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, kad Sąjungos piliečiai, kurie naudojasi ES COVID-19 pažymėjimu, galėtų sužinoti subjekto, į kurį gali kreiptis norėdami pasinaudoti savo duomenų apsaugos teisėmis pagal Reglamentą (ES) 2016/679, tapatybę, įskaitant teisę gauti skaidrią informaciją apie tai, kaip duomenų subjektai gali naudotis savo teisėmis tvarkant asmens duomenis;

| (47) | pagal Reglamento (ES) 2018/1725 (22) 42 straipsnio
  2
  dalį konsultuotasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu
  (EDAPP) ir Europos duomenų apsaugos valdyba (EDAV)
  , |
| --- | --- |

(47)

pagal Reglamento (ES) 2018/1725 (22) 42 straipsnio
  2
  dalį konsultuotasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu
  (EDAPP) ir Europos duomenų apsaugos valdyba (EDAV)
  ,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma sąveikiųjų pažymėjimų, kuriuose pateikiama informacija apie skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga būklę, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema
  siekiant
  sudaryti palankesnes sąlygas tokių pažymėjimų turėtojams laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (toliau –
  ES COVID-19 pažymėjimas
  ).

Juo nustatomas tokiems pažymėjimams išduoti būtinų duomenų ir tokių pažymėjimų autentiškumui ir galiojimui patvirtinti ir patikrinti reikalingos informacijos tvarkymo teisinis pagrindas
  visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2016/679
  .

Tai negali būti aiškinama kaip tiesioginės ar netiesioginės skiepytinų asmenų teisės ar pareigos nustatymas. [9 pakeit.]

Šiuo reglamentu nenustatoma ir nenumatoma jokių papildomų formalumų ar reikalavimų naudojantis laisvo judėjimo teise arba teise atvykti į valstybių narių teritoriją pagal Direktyvą 2004/38/EB ir Reglamentą (ES) 2016/399.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | turėtojas –
  asmuo, kuriam
  pagal šį reglamentą išduotas sąveikusis pažymėjimas, kuriame pateikiama informacija apie jo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir (arba) persirgtos ligos būklę; |
| --- | --- |

1)

turėtojas –
  asmuo, kuriam
  pagal šį reglamentą išduotas sąveikusis pažymėjimas, kuriame pateikiama informacija apie jo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir (arba) persirgtos ligos būklę;

| 2) | ES COVID-19
  pažymėjimas – COVID-19 pandemijos metu išduodamas sąveikusis pažymėjimas, kuriame pateikiama informacija apie jo turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir (arba) persirgtos ligos būklę; |
| --- | --- |

2)

ES COVID-19
  pažymėjimas – COVID-19 pandemijos metu išduodamas sąveikusis pažymėjimas, kuriame pateikiama informacija apie jo turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir (arba) persirgtos ligos būklę;

| 3) | vakcina nuo COVID-19 – imunologinis vaistas, skirtas aktyviajai imunizacijai siekiant apsaugoti nuo
  sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronaviruso 2 (SARS-CoV-2),
  COVID-19
  sukeliančio viruso
  ; |
| --- | --- |

3)

vakcina nuo COVID-19 – imunologinis vaistas, skirtas aktyviajai imunizacijai siekiant apsaugoti nuo
  sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronaviruso 2 (SARS-CoV-2),
  COVID-19
  sukeliančio viruso
  ;

| 4) | NRA tyrimas – molekulinis nukleorūgščių amplifikacijos tyrimas (NRAT), pvz., atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR), kilpinės izoterminės amplifikacijos (angl. loop-mediated isothermal amplification, LAMP) ir transkripcinės amplifikacijos (angl. Transcription Mediated Amplification, TMA) metodas, naudojamas SARS-CoV-2 ribonukleorūgšties (RNR) buvimui nustatyti; |
| --- | --- |

4)

NRA tyrimas – molekulinis nukleorūgščių amplifikacijos tyrimas (NRAT), pvz., atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR), kilpinės izoterminės amplifikacijos (angl. loop-mediated isothermal amplification, LAMP) ir transkripcinės amplifikacijos (angl. Transcription Mediated Amplification, TMA) metodas, naudojamas SARS-CoV-2 ribonukleorūgšties (RNR) buvimui nustatyti;

| 5) | greitasis antigenų testas –
  kvalifikuoto sveikatos priežiūros specialisto ar kito kvalifikuoto darbuotojo atliekamo
  tyrimo metodas, pagal kurį taikant šoninio srauto imunologinę analizę nustatomi viruso baltymai (antigenai) ir rezultatai gaunami greičiau nei per 30 minučių; |
| --- | --- |

5)

greitasis antigenų testas –
  kvalifikuoto sveikatos priežiūros specialisto ar kito kvalifikuoto darbuotojo atliekamo
  tyrimo metodas, pagal kurį taikant šoninio srauto imunologinę analizę nustatomi viruso baltymai (antigenai) ir rezultatai gaunami greičiau nei per 30 minučių;

| 5a) | serologinis arba antikūnų testas – laboratorijoje atliekamas kraujo mėginių (serumo, plazmos arba kraujo) tyrimas, kuriuo siekiama nustatyti, ar asmens organizme gaminasi SARS-CoV-2 veikiantys antikūnai, kas rodytų, jog asmuo buvo užsikrėtęs SARS-CoV-2 ir jo organizmas gamina antikūnus, neatsižvelgiant į tai, ar jam pasireiškė ligos simptomai, ar ne; |
| --- | --- |

5a)

serologinis arba antikūnų testas – laboratorijoje atliekamas kraujo mėginių (serumo, plazmos arba kraujo) tyrimas, kuriuo siekiama nustatyti, ar asmens organizme gaminasi SARS-CoV-2 veikiantys antikūnai, kas rodytų, jog asmuo buvo užsikrėtęs SARS-CoV-2 ir jo organizmas gamina antikūnus, neatsižvelgiant į tai, ar jam pasireiškė ligos simptomai, ar ne;

| 6) | sąveikumas – galimybė valstybės narės tikrinimo sistemose patikrinti kitos valstybės narės užkoduotus duomenis; |
| --- | --- |

6)

sąveikumas – galimybė valstybės narės tikrinimo sistemose patikrinti kitos valstybės narės užkoduotus duomenis;

| 7) | brūkšninis kodas – duomenų saugojimo ir jų pateikimo vaizdine, kompiuterio skaitoma forma metodas; |
| --- | --- |

7)

brūkšninis kodas – duomenų saugojimo ir jų pateikimo vaizdine, kompiuterio skaitoma forma metodas;

| 8) | elektroninis spaudas –
  pažangusis elektroninis spaudas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014
   (23)

  , prijungtas
  prie kitų elektroninių duomenų ir su jais logiškai
  susietas
  siekiant užtikrinti pastarųjų originalumą ir vientisumą; |
| --- | --- |

8)

elektroninis spaudas –
  pažangusis elektroninis spaudas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014
   (23)

  , prijungtas
  prie kitų elektroninių duomenų ir su jais logiškai
  susietas
  siekiant užtikrinti pastarųjų originalumą ir vientisumą;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| 10) | patikimumo užtikrinimo sistema – taisyklės, politika, specifikacijos, protokolai, duomenų formatai ir skaitmeninė infrastruktūra, kuriais nustatomas ir leidžiamas patikimas ir saugus pažymėjimų išdavimas ir tikrinimas, siekiant užtikrinti pažymėjimų patikimumą patvirtinant jų autentiškumą, galiojimą ir vientisumą ▌naudojant elektroninius spaudus. |
| --- | --- |

10)

patikimumo užtikrinimo sistema – taisyklės, politika, specifikacijos, protokolai, duomenų formatai ir skaitmeninė infrastruktūra, kuriais nustatomas ir leidžiamas patikimas ir saugus pažymėjimų išdavimas ir tikrinimas, siekiant užtikrinti pažymėjimų patikimumą patvirtinant jų autentiškumą, galiojimą ir vientisumą ▌naudojant elektroninius spaudus.

3 straipsnis

ES COVID-19

  pažymėjimas

1.   
  Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2016/399 22 straipsniui,
  sąveikiojo
  ES COVID-19
  pažymėjimo sistema sudaromos sąlygos išduoti, tarpvalstybiniu mastu patikrinti ir pripažinti bet kurį iš šių pažymėjimų:

| a) | pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojas buvo paskiepytas nuo COVID-19 pažymėjimą išdavusioje valstybėje narėje (toliau – skiepijimo pažymėjimas); |
| --- | --- |

a)

pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojas buvo paskiepytas nuo COVID-19 pažymėjimą išdavusioje valstybėje narėje (toliau – skiepijimo pažymėjimas);

| b) | pažymėjimą, kuriame nurodomas jo turėtojo NRA tyrimo arba greitojo antigenų testo, kurie išvardyti bendrame atnaujintame pagal Tarybos rekomendaciją 2021/C 24/01 (24) sudarytame COVID-19 greitųjų antigenų testų sąraše, rezultatas,
  tipas
  ir data (toliau – tyrimo rezultatų pažymėjimas); |
| --- | --- |

b)

pažymėjimą, kuriame nurodomas jo turėtojo NRA tyrimo arba greitojo antigenų testo, kurie išvardyti bendrame atnaujintame pagal Tarybos rekomendaciją 2021/C 24/01 (24) sudarytame COVID-19 greitųjų antigenų testų sąraše, rezultatas,
  tipas
  ir data (toliau – tyrimo rezultatų pažymėjimas);

| c) | pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojas persirgo SARS-CoV-2 infekcijos, kuri nustatyta teigiamu NRA tyrimo
  rezultatu
  arba
  remiantis patvirtinimu, kad asmuo turi imuninį atsaką į SARS-CoV-2, gautu atlikus serologinį arba antikūnų testą, įskaitant pirmo teigiamo NRA tyrimo arba serologinio SARS-CoV-2 veikiančių antikūnų testo datą,
  sukelta liga (toliau – persirgtos ligos pažymėjimas). |
| --- | --- |

c)

pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojas persirgo SARS-CoV-2 infekcijos, kuri nustatyta teigiamu NRA tyrimo
  rezultatu
  arba
  remiantis patvirtinimu, kad asmuo turi imuninį atsaką į SARS-CoV-2, gautu atlikus serologinį arba antikūnų testą, įskaitant pirmo teigiamo NRA tyrimo arba serologinio SARS-CoV-2 veikiančių antikūnų testo datą,
  sukelta liga (toliau – persirgtos ligos pažymėjimas).

Komisija paskelbia COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašą, sudarytą remiantis Tarybos rekomendacija 2021/C 24/01, įskaitant visus atnaujinimus.

2.   Valstybės narės 1 dalyje nurodytus pažymėjimus išduoda skaitmeniniu
  ir
  popieriniu formatu ▌.
  Būsimi turėtojai turi teisę gauti pažymėjimus jų pasirinktu formatu.
  Valstybių narių
  išduodami pažymėjimai yra patogūs naudoti, juose
  yra sąveikus brūkšninis kodas, leidžiantis patikrinti pažymėjimo autentiškumą, galiojimą ir vientisumą. Brūkšninis kodas atitinka pagal 8 straipsnį nustatytas technines specifikacijas. Informacija pažymėjimuose taip pat pateikiama žmogaus skaitoma forma
  , prieinama neįgaliesiems
  ir yra bent jau išduodančiosios valstybės narės oficialia kalba ar kalbomis ir anglų kalba. [15 pakeit.]

3.   1 dalyje nurodyti pažymėjimai išduodami nemokamai. Turėtojas turi teisę prašyti išduoti naują pažymėjimą, jei pažymėjime pateikti asmens duomenys yra ne(be)tikslūs arba neatnaujinti,
  įskaitant duomenis apie turėtojo skiepijimą, tyrimo rezultatus ar persirgtos ligos būklę,
  arba jei pažymėjimas turėtojui nebeprieinamas.

3a.
     
  Pažymėjime pateikiamas šis tekstas: „Šis pažymėjimas nėra kelionės dokumentas. Moksliniai įrodymai, susiję su skiepijimu nuo COVID-19, tyrimų rezultatais ir persirgta liga, toliau vystosi, taip pat ir atsižvelgiant į naujas susirūpinimą keliančias viruso atmainas. Prieš kelionę prašom patikrinti, kokios taikytinos visuomenės sveikatos priemonės ir susiję apribojimai taikomi kelionės tikslo vietoje.“.

Valstybė narė laiku suteikia turėtojui aiškią ir išsamią informaciją apie skiepijimo pažymėjimo, tyrimo rezultatų pažymėjimo ir (arba) persirgtos ligos pažymėjimo naudojimą šio reglamento tikslais.

3b.
     
  ES COVID-19 pažymėjimo turėjimas neturėtų būti išankstinė sąlyga norint pasinaudoti laisvo judėjimo teisėmis.

3c.
     
  Pažymėjimų išdavimas pagal 1 dalį neturi nulemti skirtingų sąlygų taikymo ir diskriminacijos dėl skiepijimo būklės ar konkretaus 5, 6 ir 7 straipsnyje nurodyto pažymėjimo turėjimo. Valstybės narės turi užtikrinti visuotines, prieinamas, laiku sudaromas ir nemokamas galimybes pasidaryti tyrimą, kad Sąjungos viduje būtų užtikrintas laisvas judėjimas be diskriminacijos dėl ekonominių ar finansinių galimybių.

4.   1 dalyje nurodytų pažymėjimų išdavimas neturi įtakos kitų prieš pradedant taikyti šį reglamentą arba kitais tikslais, visų pirma medicininiais tikslais, išduotų skiepijimo, tyrimo rezultatų ar persirgtos ligos įrodymų galiojimui.

4a.
     
  Sąjungos transporto mazguose, pvz., oro uostuose, uostuose ir geležinkelio bei autobusų stotyse, kuriuose tikrinami 1 dalyje nurodyti pažymėjimai, remiantis Komisijos parengtomis gairėmis taikomi standartizuoti bendri jų tikrinimo kriterijai ir procedūros.

5.   Jei Komisija priima įgyvendinimo aktą pagal antrą pastraipą, 5 straipsnio 5 dalyje nustatytomis sąlygomis pripažįstami trečiosios šalies, su kuria Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra sudariusios susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo, pagal šį reglamentą išduoti pažymėjimai, kuriais visuomenės sveikatos sumetimais Susitariančiosioms Šalims leidžiama nediskriminuojant nustatyti laisvo asmenų judėjimo apribojimus ir tokiuose susitarimuose nenumatytas Europos Sąjungos aktų įtraukimo mechanizmas.

Komisija įvertina, ar tokia trečioji šalis išduoda pažymėjimus pagal šį reglamentą ir yra pateikusi oficialų patikinimą, kad ji pripažins valstybių narių išduotus pažymėjimus. Tokiu atveju ji priima įgyvendinimo aktą laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

6.   Komisija
  paprašo
  Sveikatos saugumo komiteto, įsteigto pagal Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 17 straipsnį,
  ECDC ir EMA
  parengti gaires dėl turimų mokslinių įrodymų dėl 1 dalyje nurodytuose pažymėjimuose pateikiamų medicininių įvykių poveikio.

6a.
     
  Valstybės narės skiria pakankamai lėšų šio reglamento įgyvendinimui, be kita ko, sukčiavimo ir neteisėtų veiksmų, susijusių su ES COVID-19 pažymėjimo išdavimu ir naudojimu, prevencijai, nustatymui, tyrimui ir persekiojimui už juos.

4 straipsnis

ES COVID-19

  pažymėjimo patikimumo užtikrinimo sistema

1.   Komisija ir valstybės narės sukuria ir eksploatuoja patikimumo užtikrinimo sistemos skaitmeninę infrastruktūrą, leidžiančią saugiai išduoti ir patikrinti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus.

2.   Patikimumo užtikrinimo sistema, kai įmanoma, užtikrinamas sąveikumas su tarptautiniu lygmeniu sukurtomis technologinėmis sistemomis.

3.   Jei Komisija priima įgyvendinimo aktą pagal antrą pastraipą, trečiųjų šalių Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams
  , taip pat Andoros, Monako, San Marino ir Vatikano (Šventojo Sosto) piliečiams ar gyventojams
  pagal tarptautinį standartą ir technologinę sistemą išduoti pažymėjimai, kurie yra sąveikūs su pagal šį reglamentą nustatyta patikimumo užtikrinimo sistema, pagal kurią galima patikrinti pažymėjimo autentiškumą, galiojimą ir vientisumą, ir kuriuose yra priede nurodyti duomenys, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jų turėtojams laisvai judėti Europos Sąjungoje, yra laikomi lygiaverčiais valstybių narių pagal šį reglamentą išduotiems pažymėjimams. Taikydamos šią pastraipą, valstybės narės trečiųjų šalių išduotus skiepijimo pažymėjimus pripažįsta 5 straipsnio 5 dalyje nurodytomis sąlygomis.

Komisija įvertina, ar trečiosios šalies išduoti pažymėjimai atitinka šioje dalyje nustatytas sąlygas. Tokiu atveju ji priima įgyvendinimo aktą laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  Komisija taip pat pildo viešai prieinamą tų trečiųjų šalių, kurios atitinka pažymėjimų išdavimo sąlygas, kaip tai suprantama pagal šį reglamentą, registrą.

5 straipsnis

Skiepijimo pažymėjimas

1.   Kiekviena valstybė narė nuo COVID-19 paskiepytiems asmenims automatiškai ▌išduoda skiepijimo pažymėjimus, nurodytus 3 straipsnio 1 dalies a punkte.

2.   Skiepijimo pažymėjime pateikiami šių kategorijų asmens duomenys:

| a) | turėtojo tapatybės duomenys; |
| --- | --- |

a)

turėtojo tapatybės duomenys;

| b) | informacija apie panaudotą vakciną
  ir informacija apie dozių skaičių ir datas
  ; |
| --- | --- |

b)

informacija apie panaudotą vakciną
  ir informacija apie dozių skaičių ir datas
  ;

| c) | pažymėjimo metaduomenys, pvz., pažymėjimą išduodantis subjektas ▌. |
| --- | --- |

c)

pažymėjimo metaduomenys, pvz., pažymėjimą išduodantis subjektas ▌.

Asmens duomenys į skiepijimo pažymėjimą įtraukiami laikantis konkrečių priedo 1 punkte nustatytų duomenų laukelių.

Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedo 1 punktas,
  keičiant arba pašalinant ar
  papildant
  šios dalies b ir c punktuose
  nurodytų asmens duomenų kategorijų duomenų laukelius.

3.   Skiepijimo pažymėjimas išduodamas saugia ir sąveikia forma, kaip numatyta 3 straipsnio 2 dalyje, ir jame aiškiai nurodoma, ar skiepijimo kursas
  konkrečia vakcina
  baigtas, ar ne.

4.   Jeigu, gavus naujų mokslinių įrodymų arba siekiant užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais ir technologinėmis sistemomis, yra privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12 straipsnyje numatyta procedūra.

5.   ▌Valstybės narės pripažįsta skiepijimo įrodymus, kad būtų galima netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas,
  ir
  jos tomis pačiomis sąlygomis taip pat pripažįsta galiojančius skiepijimo pažymėjimus, kuriuos kitos valstybės narės laikydamosi šio reglamento išdavė dėl vakcinos nuo COVID-19, kuriai suteiktas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004.

Tuo pačiu tikslu valstybės narės taip pat gali pripažinti pagal šį reglamentą kitų valstybių narių išduotus galiojančius skiepijimo pažymėjimus dėl vakcinos nuo COVID-19, ▌kurią PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą.

6.   Jeigu Sąjungos pilietis arba Sąjungos piliečio šeimos narys
  arba Andoros, Monako, San Marino ir Vatikano (Šventojo Sosto) pilietis ar gyventoja
  s buvo paskiepytas trečiojoje šalyje viena iš vakcinos nuo COVID-19 rūšių, nurodytų šio straipsnio 5 dalyje, ir jei valstybės narės valdžios institucijoms buvo pateikta visa būtina informacija, įskaitant patikimus skiepijimo įrodymus, jos atitinkamam asmeniui išduoda 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą skiepijimo pažymėjimą.

6 straipsnis

Tyrimo rezultatų pažymėjimas

1.   Kiekviena valstybė narė automatiškai ▌išduoda 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus tyrimo rezultatų pažymėjimus asmenims, kuriems buvo atlikti tyrimai dėl COVID-19.

2.   Tyrimo rezultatų pažymėjime pateikiami šių kategorijų asmens duomenys:

| a) | turėtojo tapatybės duomenys; |
| --- | --- |

a)

turėtojo tapatybės duomenys;

| b) | informacija apie atliktą tyrimą; |
| --- | --- |

b)

informacija apie atliktą tyrimą;

| c) | pažymėjimo metaduomenys, pvz., pažymėjimą išduodantis subjektas ▌. |
| --- | --- |

c)

pažymėjimo metaduomenys, pvz., pažymėjimą išduodantis subjektas ▌.

Asmens duomenys į tyrimo rezultatų pažymėjimą įtraukiami laikantis konkrečių priedo 2 punkte nustatytų duomenų laukelių.

Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedo 2 punktas,
  keičiant arba pašalinant ar papildant šios dalies b ir c punktuose
  nurodytų asmens duomenų kategorijų duomenų laukelius.

3.   Tyrimo rezultatų pažymėjimas išduodamas saugiu ir sąveikiu formatu, kaip numatyta 3 straipsnio 2 dalyje.

4.   Jeigu, gavus naujų mokslinių įrodymų arba siekiant užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais ir technologinėmis sistemomis, yra privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12 straipsnyje numatyta procedūra.

5.   ▌Valstybės narės
  pripažįsta neigiamų
  tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos
  rezultatų
  įrodymą
  , kad būtų galima netaikyti laisvo judėjimo apribojimų,
  nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas
  , ir
  jos taip pat pripažįsta pagal šį reglamentą kitų valstybių narių išduotus galiojančius tyrimo rezultatų pažymėjimus.

7 straipsnis

Persirgtos ligos pažymėjimas

1.   Gavusi prašymą kiekviena valstybė narė 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytus persirgtos ligos pažymėjimus išduoda ne anksčiau kaip praėjus vienuolikai dienų nuo dienos, kurią asmuo gavo pirmąjį teigiamą tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos rezultatą
  , arba pateikus paskesnį neigiamą NRA tyrimo rezultatą
  .
  Persirgtos ligos pažymėjimą taip pat turi būti galima išduoti, kai atliekant serologinį tyrimą nustatomi antikūnai.

Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, remiantis Sveikatos saugumo komiteto pagal 3 straipsnio 6 dalį pateiktomis gairėmis arba ECDC peržiūrėtais moksliniais įrodymais, iš dalies keičiamas dienų, nuo kada gali būti išduotas persirgtos ligos pažymėjimas, skaičius.

Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, remiantis ECDC peržiūrėtais moksliniais įrodymais, nustatomos ar iš dalies keičiamos serologinių testų siekiant nustatyti SARS-CoV-2 antikūnus, dėl kurių gali būti išduodamas persirgtos ligos pažymėjimas, rūšys.

2.   Persirgtos ligos pažymėjime pateikiami šių kategorijų asmens duomenys:

| a) | turėtojo tapatybės duomenys; |
| --- | --- |

a)

turėtojo tapatybės duomenys;

| b) | informacija apie buvusią SARS-CoV-2 infekciją,
  patvirtintą teigiamu NRA tyrimo rezultatu arba serologinio tyrimo rezultatu
  ; |
| --- | --- |

b)

informacija apie buvusią SARS-CoV-2 infekciją,
  patvirtintą teigiamu NRA tyrimo rezultatu arba serologinio tyrimo rezultatu
  ;

| c) | pažymėjimo metaduomenys, pvz., pažymėjimą išduodantis subjektas ▌. |
| --- | --- |

c)

pažymėjimo metaduomenys, pvz., pažymėjimą išduodantis subjektas ▌.

Asmens duomenys į persirgtos ligos pažymėjimą įtraukiami laikantis konkrečių priedo 3 punkte nustatytų duomenų laukelių.

Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedo 3 punktas,
  keičiant arba pašalinant duomenų laukelius
  , taip pat dėl persirgtos ligos pažymėjimo galiojimo trukmės,
  arba papildant šios dalies b ir c punktuose nurodytų asmens duomenų kategorijų duomenų laukelius
  .

3.   Persirgtos ligos pažymėjimas išduodamas saugiu ir sąveikiu formatu, kaip numatyta 3 straipsnio 2 dalyje.

4.   Jeigu, gavus naujų mokslinių įrodymų arba siekiant užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais ir technologinėmis sistemomis, yra privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12 straipsnyje numatyta procedūra.

5.   ▌Valstybės narės pripažįsta persirgimo SARS-CoV-2 infekcijos sukelta liga įrodymus, kad būtų galima netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas,
  ir
  jos tomis pačiomis sąlygomis pripažįsta pagal šį reglamentą kitų valstybių narių išduotus galiojančius persirgtos ligos pažymėjimus.

8 straipsnis

Techninės specifikacijos

Siekdama užtikrinti vienodas šiuo reglamentu nustatytos patikimumo užtikrinimo sistemos įgyvendinimo sąlygas, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikiamos techninės specifikacijos ir taisyklės, kuriomis siekiama:

| a) | saugiai išduoti ir tikrinti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus; |
| --- | --- |

a)

saugiai išduoti ir tikrinti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus;

| b) | užtikrinti asmens duomenų saugumą, atsižvelgiant į duomenų pobūdį; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti asmens duomenų saugumą, atsižvelgiant į duomenų pobūdį;

| c) | pildyti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus, įskaitant kodavimo sistemą ir visus kitus susijusius elementus; |
| --- | --- |

c)

pildyti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus, įskaitant kodavimo sistemą ir visus kitus susijusius elementus;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| e) | generuoti galiojantį, saugų ir sąveikų brūkšninį kodą; |
| --- | --- |

e)

generuoti galiojantį, saugų ir sąveikų brūkšninį kodą;

| f) | užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais ir (arba) technologinėmis sistemomis; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais ir (arba) technologinėmis sistemomis;

| g) | nustatyti duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų atsakomybę
  laikantis Reglamento (ES) 2016/679 IV skyriaus; |
| --- | --- |

g)

nustatyti duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų atsakomybę
  laikantis Reglamento (ES) 2016/679 IV skyriaus;

| ga) | nustatyti reguliaraus priimtų duomenų apsaugos ir saugumo priemonių veiksmingumo bandymo, vertinimo ir analizės procesus; |
| --- | --- |

ga)

nustatyti reguliaraus priimtų duomenų apsaugos ir saugumo priemonių veiksmingumo bandymo, vertinimo ir analizės procesus;

| gb) | užtikrinti, kad neįgaliesiems būtų prieinama skaitmeniniame pažymėjime ir popieriniame formate išduotame pažymėjime pateikta informacija žmogaus skaitomu formatu, laikantis suderintų Sąjungos prieinamumo reikalavimų. [16 pakeit.] |
| --- | --- |

gb)

užtikrinti, kad neįgaliesiems būtų prieinama skaitmeniniame pažymėjime ir popieriniame formate išduotame pažymėjime pateikta informacija žmogaus skaitomu formatu, laikantis suderintų Sąjungos prieinamumo reikalavimų. [16 pakeit.]

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  Kai numatyti įgyvendinimo aktai yra susiję su asmens duomenų tvarkymu, Komisija turi konsultuotis su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu (EDAPP) ir, kai taikoma, gali konsultuotis su Europos duomenų apsaugos valdyba.

Dėl tinkamai pagrįstų privalomų skubos priežasčių, visų pirma siekiant užtikrinti patikimumo užtikrinimo sistemos įgyvendinimą laiku, Komisija 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka priima nedelsiant taikomus įgyvendinimo aktus.

Patikimumo užtikrinimo sistema grindžiama viešojo rakto infrastruktūra, kad būtų galima patikrinti ES COVID-19 pažymėjimų vientisumą ir elektroninių spaudų autentiškumą. Patikimumo užtikrinimo sistema sudaro sąlygas nustatyti sukčiavimo, visų pirma klastojimo, atvejus ir užtikrina, kad tikrinant ES COVID-19 pažymėjimus ir elektroninius spaudus išduodančiajam subjektui nebūtų pranešama apie tikrinimą.

8a straipsnis

Nacionaliniai skaitmeniniai pažymėjimai ir jų sąveikumas su ES COVID-19 pažymėjimų patikimumo užtikrinimo sistema

Jei valstybė narė priėmė ar priima nacionalinį skaitmeninį pažymėjimą vien vidaus reikmėms, ji užtikrina, kad jis būtų visiškai sąveikus su ES COVID-19 pažymėjimų patikimumo užtikrinimo sistema. Taikomos tos pačios apsaugos priemonės kaip ir šiame reglamente.

8b straipsnis

Tolesnis ES COVID-19 pažymėjimų sistemos naudojimas

Kai valstybė narė siekia taikyti ES COVID-19 pažymėjimą bet kokiam kitam panaudojimui, nesusijusiam su tikslu sudaryti palankesnes sąlygas laisvam judėjimui tarp valstybių narių, ši valstybė narė pagal nacionalinę teisę nustato teisinį pagrindą, laikydamasi veiksmingumo, būtinumo ir proporcingumo principų, įskaitant konkrečias nuostatas, kuriose aiškiai nurodoma duomenų tvarkymo aprėptis ir mastas, konkretus susijęs tikslas, subjektų, kurie gali patikrinti pažymėjimą, kategorijos, taip pat atitinkamos apsaugos priemonės, kuriomis užkertamas kelias diskriminacijai ir piktnaudžiavimui, atsižvelgiant į riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms. Atliekant patikrinimą jokie duomenys nesaugomi. [12 pakeit.]

9 straipsnis

Asmens duomenų apsauga

1.   
  Įgyvendinant šį reglamentą tvarkomiems asmens duomenims taikomas Reglamentas (ES) 2016/679.
  Asmens duomenys, pateikti pagal šį reglamentą išduodamuose pažymėjimuose, tvarkomi
  tik
  siekiant ▌patikrinti pažymėjime
  pateiktą informaciją
  , kad COVID-19 pandemijos metu būtų sudarytos palankesnės sąlygos laisvai judėti Sąjungoje
  , kaip numatyta pagal šį reglamentą ir tol, kol jis nustos būti taikomas
  .

2.   Į 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus įtrauktus asmens duomenis tvarko kelionės tikslo valstybės narės kompetentingos institucijos arba tarpvalstybinių keleivių pervežimo paslaugų teikėjai, kurių pagal nacionalinę teisę reikalaujama COVID-19 pandemijos metu įgyvendinti tam tikras visuomenės sveikatos priemones
  tik tam
  , kad tikrintų ir tvirtintų informaciją apie turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ar persirgtos ligos būklę. Šiuo tikslu asmens duomenys apima tik tai, kas tikrai būtina. Asmens duomenys, su kuriais susipažinta pagal šią dalį, nesaugomi
  ir tikrinantis subjektas jų netvarko kitais tikslais
  .
  Kiekvienu skiepijimo, tyrimo ar persirgimo liga atveju turi būti išduodamas atskiras nepriklausomas pažymėjimas ir jame neturi būti išsaugomi duomenys apie ankstesnius pažymėjimus.

3.   Asmens duomenų, tvarkomų siekiant išduoti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus, įskaitant naujo pažymėjimo išdavimą,
  pažymėjimą išduodantis subjektas
  negali saugoti ilgiau, nei
  būtinai reikalinga
  tuo tikslu, ir jokiu būdu ne ilgiau nei laikotarpį, per kurį pažymėjimai gali būti naudojami naudojantis laisvo judėjimo teise.
  Praėjus šiam laikotarpiui asmens duomenys nedelsiant ir neatšaukiamai ištrinami. Pažymėjime esantys asmens duomenys negali būti centralizuotai tvarkomi arba saugomi valstybės narės ar Sąjungos lygmeniu.

4.
     Valdžios institucijos
  ar kitos paskirtosios įstaigos,
  atsakingos už 3 straipsnyje nurodytų pažymėjimų išdavimą, laikomos Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 7 dalyje nurodytais duomenų valdytojais.
  Valstybės narės ne vėliau kaip ... [vienas mėnuo po šio reglamento įsigaliojimo dienos] viešai paskelbia subjektus, kurie, kaip numatoma, veiks kaip duomenų valdytojai, tvarkytojai ir gavėjai, ir praneša šią informaciją Komisijai, o praėjus šiai datai reguliariai praneša jai apie visus susijusius pakeitimus. Komisija surinktą informaciją ne vėliau kaip ... [du mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos] paskelbia viešai prieinamame sąraše ir tą viešą sąrašą nuolat atnaujina.

5.
     
  Duomenų valdytojai ir tvarkytojai imasi atitinkamų techninių ir organizacinių priemonių, kad užtikrintų tvarkymo riziką atitinkantį saugumo lygį.

6.
     
  Jei 4 dalyje nurodytas duomenų valdytojas pasitelkia duomenų tvarkytoją, taikant Reglamento (ES) 2016/679 28 straipsnio 3 dalį duomenų tvarkytojas negali vykdyti jokio asmens duomenų perdavimo į trečiąją šalį.

10 straipsnis

ES COVID-19 pažymėjimas ir kelionių apribojimai

Įvedus ES COVID-19 pažymėjimą, valstybės narės 3 straipsnyje nurodytų pažymėjimų turėtojams nepradeda taikyti ir neįgyvendina papildomų kelionių apribojimų, pvz., karantino, saviizoliacijos ar SARS-CoV-2 infekcijos tyrimo, ar kokių nors diskriminuojamųjų priemonių.

11 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 1 ir 2 dalyje ▌nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  12 mėnesių
  laikotarpiui nuo [įsigaliojimo data].

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse ▌nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
  Kai toks deleguotasis aktas yra susijęs su asmens duomenų tvarkymu, Komisija turi konsultuotis su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu (EDAPP) ir, kai taikoma, gali konsultuotis su Europos duomenų apsaugos valdyba.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 7 straipsnio 1 ir 2 dalis ▌priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

12 straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 11 straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

13 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

14 straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.
     
  Komisija ne vėliau kaip ... [4 mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos] pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą.

▌

2.
     
  Ataskaitoje pateikiamas šio reglamento poveikio laisvam judėjimui, įskaitant poveikį kelionėms ir turizmui, poveikio pagrindinėms teisėms ir ypač nediskriminavimui, asmens duomenų apsaugai, taip pat informacijai apie naujausias vakcinų ir tyrimų technologijas vertinimas, grindžiamas, be kita ko, ECDC pateikta informacija. Ataskaitoje taip pat pateikiamas vertinimas, kaip valstybės narės, remdamosi nacionaline teise, naudoja ES COVID-19 pažymėjimą šiame reglamente nenumatytais tikslais.

3.
     
  Ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki šio reglamento taikymo pabaigos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą. Rengiant šią ataskaitą atliekamas vertinimas pagal 2 dalį. Kartu su ja gali būti pateikiama pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, visų pirma siekiant pratęsti šio reglamento taikymą, atsižvelgiant į epidemiologinės situacijos raidą ir remiantis būtinojo reikalingumo, proporcingumo ir veiksmingumo principais.

15 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šis reglamentas įsigalioja
  kitą
  dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

  ir taikomas nuo tos dienos
  .

2.
     
  Reglamentas nustoja būti taikomas praėjus 12 mėnesių nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data].

▌

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

PRIEDAS

Pažymėjimo duomenų rinkiniai

| 1. | Duomenų laukeliai, kurie turi būti įtraukti į skiepijimo pažymėjimą:






  a) | asmenvardis (tokia tvarka): pavardė(s) ir vardas (-ai); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

asmenvardis (tokia tvarka): pavardė(s) ir vardas (-ai);

| b) | gimimo data; |
| --- | --- |

b)

gimimo data;

| c) | tiriama liga ar sukėlėjas
  , pvz., COVID-19, SARS-CoV-2 ar viena iš jų atmainų
  ; |
| --- | --- |

c)

tiriama liga ar sukėlėjas
  , pvz., COVID-19, SARS-CoV-2 ar viena iš jų atmainų
  ;

| d) | vakcinos ir (arba) profilaktinio gydymo rūšis; |
| --- | --- |

d)

vakcinos ir (arba) profilaktinio gydymo rūšis;

| e) | vakcinos pavadinimas; |
| --- | --- |

e)

vakcinos pavadinimas;

| f) | vakcinos rinkodaros leidimo turėtojas arba gamintojas; |
| --- | --- |

f)

vakcinos rinkodaros leidimo turėtojas arba gamintojas;

| g) | skiepų ir (arba) dozių serijos skaičius; |
| --- | --- |

g)

skiepų ir (arba) dozių serijos skaičius;

| h) | skiepijimo data, nurodant skiepijimo
  kiekviena doze ir
  paskutine doze datą; |
| --- | --- |

h)

skiepijimo data, nurodant skiepijimo
  kiekviena doze ir
  paskutine doze datą;

| i) | skiepijimo valstybė narė; |
| --- | --- |

i)

skiepijimo valstybė narė;

| j) | pažymėjimą išdavęs subjektas; |
| --- | --- |

j)

pažymėjimą išdavęs subjektas;

| k) | pažymėjimas galioja iki (ne ilgiau kaip [1 metus] po skiepijimo datos)
  ; |
| --- | --- |

k)

pažymėjimas galioja iki (ne ilgiau kaip [1 metus] po skiepijimo datos)
  ;

| 2. | Duomenų laukeliai, kurie turi būti įtraukti į tyrimo rezultatų pažymėjimą:






  a) | asmenvardis (tokia tvarka): pavardė(s) ir vardas (-ai); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

asmenvardis (tokia tvarka): pavardė(s) ir vardas (-ai);

| b) | gimimo data; |
| --- | --- |

b)

gimimo data;

| c) | tiriama liga ar sukėlėjas
  , pvz., COVID-19, SARS-CoV-2 ar viena iš jų atmainų
  ; |
| --- | --- |

c)

tiriama liga ar sukėlėjas
  , pvz., COVID-19, SARS-CoV-2 ar viena iš jų atmainų
  ;

| d) | tyrimo rūšis; |
| --- | --- |

d)

tyrimo rūšis;

| e) | ėminio rūšis (pvz., nosiaryklės, ryklės); |
| --- | --- |

e)

ėminio rūšis (pvz., nosiaryklės, ryklės);

| f) | tyrimo pavadinimas (neprivaloma NRA tyrimui); |
| --- | --- |

f)

tyrimo pavadinimas (neprivaloma NRA tyrimui);

| g) | tyrimo gamintojas (neprivaloma NRA tyrimui); |
| --- | --- |

g)

tyrimo gamintojas (neprivaloma NRA tyrimui);

| h) | tyrimo ėminio paėmimo data ir laikas; |
| --- | --- |

h)

tyrimo ėminio paėmimo data ir laikas;

| i) | tyrimo rezultato gavimo data ir laikas (neprivaloma greitojo antigenų testo atveju); |
| --- | --- |

i)

tyrimo rezultato gavimo data ir laikas (neprivaloma greitojo antigenų testo atveju);

| j) | tyrimo rezultatas; |
| --- | --- |

j)

tyrimo rezultatas;

| k) | tyrimo atlikimo centras ar vieta; |
| --- | --- |

k)

tyrimo atlikimo centras ar vieta;

| l) | valstybė narė, kurioje atliktas tyrimas; |
| --- | --- |

l)

valstybė narė, kurioje atliktas tyrimas;

| m) | pažymėjimą išdavęs subjektas; |
| --- | --- |

m)

pažymėjimą išdavęs subjektas;

| n) | pažymėjimas galioja iki (ne ilgiau kaip [72 valandas] nuo ėminio paėmimo NRA testui ir [24 valandas] nuo ėminio paėmimo greitajam antigenų testui). |
| --- | --- |

n)

pažymėjimas galioja iki (ne ilgiau kaip [72 valandas] nuo ėminio paėmimo NRA testui ir [24 valandas] nuo ėminio paėmimo greitajam antigenų testui).

| 3. | Duomenų laukeliai, kurie turi būti įtraukti į persirgtos ligos pažymėjimą:






  a) | asmenvardis (tokia tvarka): pavardė(s) ir vardas (-ai); |
| --- | --- | --- |

3.

a)

asmenvardis (tokia tvarka): pavardė(s) ir vardas (-ai);

| b) | gimimo data; |
| --- | --- |

b)

gimimo data;

| c) | liga, kuria pilietis persirgo, arba ligos sukėlėjas, pvz., COVID-19, SARS-CoV-2 ar viena iš jų atmainų; |
| --- | --- |

c)

liga, kuria pilietis persirgo, arba ligos sukėlėjas, pvz., COVID-19, SARS-CoV-2 ar viena iš jų atmainų;

| d) | liga, kuria pilietis persirgo, arba ligos sukėlėjas; |
| --- | --- |

d)

liga, kuria pilietis persirgo, arba ligos sukėlėjas;

| e) | pirmojo teigiamo
  NRA
  tyrimo (testo) rezultato data; |
| --- | --- |

e)

pirmojo teigiamo
  NRA
  tyrimo (testo) rezultato data;

| f) | serologinio arba antikūnų tyrimo (testo) data
  ; |
| --- | --- |

f)

serologinio arba antikūnų tyrimo (testo) data
  ;

| g) | valstybė narė, kurioje atliktas tyrimas; |
| --- | --- |

g)

valstybė narė, kurioje atliktas tyrimas;

| h) | pažymėjimą išdavęs subjektas; |
| --- | --- |

h)

pažymėjimą išdavęs subjektas;

| i) | pažymėjimas galioja nuo (data); |
| --- | --- |

i)

pažymėjimas galioja nuo (data);

| j) | pažymėjimas galioja iki (ne ilgiau kaip
  [90
  dienų] po pirmojo teigiamo tyrimo rezultato). |
| --- | --- |

j)

pažymėjimas galioja iki (ne ilgiau kaip
  [90
  dienų] po pirmojo teigiamo tyrimo rezultato).

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą.

1

(*1)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

(2)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičianti Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinanti direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 77).

2

(3)  OL L 337, 2020 10 14, p. 3.

3

(4)  Pateikiama adresu: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement

4

(5)  OL C 96 I, 2020 3 24, p. 1.

5

(6)  
  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 77, 2016 3 23, p. 1).

6

2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 77, 2016 3 23, p. 1).

(7)  https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/europol-warning-illicit-sale-of-false-negative-covid-19-test-certificates

7

(8)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

8

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

(9)  Pateikiama adresu: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/trust-framework_interoperability_certificates_en.pdf

9

(10)  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88, 2011 4 4, p. 45).

10

(11)  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (OL L 136, 2004 4 30, p. 1).

11

(12)  Pateikiama adresu: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf

12

(13)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/TestingStrategy_Objective-Sept-2020.pdf

13

(14)  OL L 392, 2020 11 23, p. 63.

14

(15)  OL C 24, 2021 1 22, p. 1.

15

(16)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/covid-19_rat_common-list_en.pdf

16

(17)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Guidance-for-discharge-and-ending-of-isolation-of-people-with-COVID-19.pdf

17

(18)  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).

18

(19)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

19

(20)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

20

(21)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

21

(22)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

22

(23)  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73).

23

(24)  Tarybos rekomendacija dėl bendros greitųjų antigenų testų naudojimo ir patvirtinimo sistemos ir COVID-19 tyrimų rezultatų tarpusavio pripažinimo Europos Sąjungoje (2021/C 24/01)(OL C 24, 2021 1 22, p. 1).

24

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/237 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/237

---

P9_TA(2021)0146

Skaitmeninis žaliasis pažymėjimas. Trečiųjų šalių piliečiai

2021 m. balandžio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, skirtų trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai esantiems arba teisėtai gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[1 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip]

(2021/C 506/41)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/...

dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, skirtų trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai esantiems arba teisėtai gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos (ES COVID-19 pažymėjimas)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies c punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | pagal Šengeno acquis trečiųjų šalių piliečiai, kurie teisėtai gyvena Sąjungoje, ir trečiųjų šalių piliečiai, kurie teisėtai atvyko į valstybės narės teritoriją, gali laisvai judėti visų kitų valstybių narių teritorijose 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį; |
| --- | --- |

(1)

pagal Šengeno acquis trečiųjų šalių piliečiai, kurie teisėtai gyvena Sąjungoje, ir trečiųjų šalių piliečiai, kurie teisėtai atvyko į valstybės narės teritoriją, gali laisvai judėti visų kitų valstybių narių teritorijose 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį;

| (2) | 2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) generalinis direktorius paskelbė tarptautinio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją dėl sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronaviruso 2 (toliau – SARS-CoV-2), sukeliančio ligą COVID-19 (toliau – COVID-19), pasaulinio protrūkio. 2020 m. kovo 11 d. PSO pateikė išvadą, kad COVID-19 gali būti laikoma pandemija; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) generalinis direktorius paskelbė tarptautinio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją dėl sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronaviruso 2 (toliau – SARS-CoV-2), sukeliančio ligą COVID-19 (toliau – COVID-19), pasaulinio protrūkio. 2020 m. kovo 11 d. PSO pateikė išvadą, kad COVID-19 gali būti laikoma pandemija;

| (3) | siekdamos riboti viruso plitimą, valstybės narės ėmėsi įvairių priemonių ir kai kurios iš tų priemonių padarė poveikį kelionėms į valstybių narių teritorijas ir jose – pavyzdžiui, buvo nustatyti atvykimo į šalį apribojimai arba reikalavimai keliautojams iš kitų šalių laikytis karantino.
  Tokie apribojimai daro neigiamą poveikį piliečiams ir įmonėms, ypač pasienio darbuotojams ir į darbą važinėjantiems darbuotojams arba sezoniniams darbuotojams; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos riboti viruso plitimą, valstybės narės ėmėsi įvairių priemonių ir kai kurios iš tų priemonių padarė poveikį kelionėms į valstybių narių teritorijas ir jose – pavyzdžiui, buvo nustatyti atvykimo į šalį apribojimai arba reikalavimai keliautojams iš kitų šalių laikytis karantino.
  Tokie apribojimai daro neigiamą poveikį piliečiams ir įmonėms, ypač pasienio darbuotojams ir į darbą važinėjantiems darbuotojams arba sezoniniams darbuotojams;

| (4) | 2020 m. spalio 13 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (2); |
| --- | --- |

(4)

2020 m. spalio 13 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (2);

| (5) | 2020 m. spalio 30 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1632 (3) dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją Šengeno erdvėje, kurioje nurodė, kad valstybės narės pagal Šengeno acquis privalo taikyti Tarybos rekomendacijoje (ES) 2020/1475 nustatytus principus, bendrus kriterijus, bendras ribas ir bendrą priemonių sistemą; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. spalio 30 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1632 (3) dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją Šengeno erdvėje, kurioje nurodė, kad valstybės narės pagal Šengeno acquis privalo taikyti Tarybos rekomendacijoje (ES) 2020/1475 nustatytus principus, bendrus kriterijus, bendras ribas ir bendrą priemonių sistemą;

| (6) | daugelis valstybių narių pradėjo arba planuoja pradėti skiepijimo pažymėjimų išdavimo iniciatyvas. Tačiau tam, kad šie
  skiepijimo
  pažymėjimai būtų veiksmingai naudojami tarpvalstybinėms kelionėms Sąjungoje, jie turi būti visapusiškai sąveikūs,
  suderinami,
  saugūs ir patikrinami. Valstybės narės turi laikytis bendrai sutarto požiūrio dėl tokių pažymėjimų turinio, formos, principų, techninių standartų
  ir apsaugos lygio
  ; |
| --- | --- |

(6)

daugelis valstybių narių pradėjo arba planuoja pradėti skiepijimo pažymėjimų išdavimo iniciatyvas. Tačiau tam, kad šie
  skiepijimo
  pažymėjimai būtų veiksmingai naudojami tarpvalstybinėms kelionėms Sąjungoje, jie turi būti visapusiškai sąveikūs,
  suderinami,
  saugūs ir patikrinami. Valstybės narės turi laikytis bendrai sutarto požiūrio dėl tokių pažymėjimų turinio, formos, principų, techninių standartų
  ir apsaugos lygio
  ;

| (7) | jau dabar kelios valstybės narės paskiepytiems asmenims netaiko tam tikrų
  laisvo judėjimo Sąjungoje
  apribojimų. ▌Valstybės narės
  turėtų pripažinti
  skiepijimo įrodymus, kad galėtų netaikyti
  laisvo judėjimo
  apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas, pavyzdžiui, netaikyti reikalavimo laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos,
  ir
  turėtų būti reikalaujama, kad jos tokiomis pačiomis sąlygomis pripažintų kitų valstybių narių pagal šį
  reglamentą
  išduotus galiojančius skiepijimo pažymėjimus. Toks pripažinimas turėtų vykti tokiomis pačiomis sąlygomis, tai yra, pavyzdžiui, jei valstybė narė mano, kad pakanka vienos paskirtos vakcinos dozės, ji tą pačią nuostatą turėtų taikyti skiepijimo pažymėjimo, kuriame nurodyta, kad paskirta viena tokios pat vakcinos dozė, turėtojams. Visuomenės sveikatos sumetimais ši pareiga turėtų būti taikoma tik asmenims, kurie yra paskiepyti vakcinomis nuo COVID-19, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal ▌Reglamentą (EB) Nr. 726/2004
  , arba vakcinomis, kurias PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą
  . ▌2021 m. xx d. Reglamente (ES) Nr. 2021/xxxx nustatyta sąveikiųjų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu. Jis taikomas Sąjungos piliečiams ir trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra Sąjungos piliečių šeimos nariai; |
| --- | --- |

(7)

jau dabar kelios valstybės narės paskiepytiems asmenims netaiko tam tikrų
  laisvo judėjimo Sąjungoje
  apribojimų. ▌Valstybės narės
  turėtų pripažinti
  skiepijimo įrodymus, kad galėtų netaikyti
  laisvo judėjimo
  apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas, pavyzdžiui, netaikyti reikalavimo laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos,
  ir
  turėtų būti reikalaujama, kad jos tokiomis pačiomis sąlygomis pripažintų kitų valstybių narių pagal šį
  reglamentą
  išduotus galiojančius skiepijimo pažymėjimus. Toks pripažinimas turėtų vykti tokiomis pačiomis sąlygomis, tai yra, pavyzdžiui, jei valstybė narė mano, kad pakanka vienos paskirtos vakcinos dozės, ji tą pačią nuostatą turėtų taikyti skiepijimo pažymėjimo, kuriame nurodyta, kad paskirta viena tokios pat vakcinos dozė, turėtojams. Visuomenės sveikatos sumetimais ši pareiga turėtų būti taikoma tik asmenims, kurie yra paskiepyti vakcinomis nuo COVID-19, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal ▌Reglamentą (EB) Nr. 726/2004
  , arba vakcinomis, kurias PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą
  . ▌2021 m. xx d. Reglamente (ES) Nr. 2021/xxxx nustatyta sąveikiųjų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu. Jis taikomas Sąjungos piliečiams ir trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra Sąjungos piliečių šeimos nariai;

| (8) | remiantis Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 19, 20 ir 21 straipsniais, trečiųjų šalių piliečiai, kuriems taikomos šios nuostatos, gali laisvai keliauti kitų valstybių narių teritorijose; |
| --- | --- |

(8)

remiantis Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 19, 20 ir 21 straipsniais, trečiųjų šalių piliečiai, kuriems taikomos šios nuostatos, gali laisvai keliauti kitų valstybių narių teritorijose;

| (9) | nedarant poveikio bendroms priemonėms dėl vidaus sienas kertančių asmenų, nustatytoms Šengeno acquis, visų pirma Reglamente (ES) 2016/399, ir
  siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keliauti valstybių narių teritorijose trečiųjų šalių piliečiams, turintiems tokią teisę, Reglamentu (ES) Nr. 2021/xxxx nustatyta sąveikiųjų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema taip pat turėtų būti taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikomas tas reglamentas, jei jie teisėtai yra arba teisėtai gyvena valstybės narės teritorijoje ir pagal Sąjungos teisę turi teisę vykti į kitas valstybes nares; |
| --- | --- |

(9)

nedarant poveikio bendroms priemonėms dėl vidaus sienas kertančių asmenų, nustatytoms Šengeno acquis, visų pirma Reglamente (ES) 2016/399, ir
  siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keliauti valstybių narių teritorijose trečiųjų šalių piliečiams, turintiems tokią teisę, Reglamentu (ES) Nr. 2021/xxxx nustatyta sąveikiųjų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema taip pat turėtų būti taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikomas tas reglamentas, jei jie teisėtai yra arba teisėtai gyvena valstybės narės teritorijoje ir pagal Sąjungos teisę turi teisę vykti į kitas valstybes nares;

| (10) | tam, kad pažymėjimai būtų veiksmingai naudojami tarpvalstybinėms kelionėms, jie turi būti visapusiškai sąveikūs.
  Visuose Sąjungos transporto mazguose, pavyzdžiui, oro uostuose, uostuose, geležinkelio ir autobusų stotyse, kur bus tikrinamas šis pažymėjimas, turėtų būti taikomi standartizuoti ir bendri ES COVID-19 pažymėjimo tikrinimo kriterijai ir procedūros, remiantis Komisijos parengtomis gairėmis; |
| --- | --- |

(10)

tam, kad pažymėjimai būtų veiksmingai naudojami tarpvalstybinėms kelionėms, jie turi būti visapusiškai sąveikūs.
  Visuose Sąjungos transporto mazguose, pavyzdžiui, oro uostuose, uostuose, geležinkelio ir autobusų stotyse, kur bus tikrinamas šis pažymėjimas, turėtų būti taikomi standartizuoti ir bendri ES COVID-19 pažymėjimo tikrinimo kriterijai ir procedūros, remiantis Komisijos parengtomis gairėmis;

| (11) | šiuo reglamentu siekiama palengvinti proporcingumo ir nediskriminavimo principų taikymą, kiek tai susiję su galimais laisvo judėjimo ir kitų pagrindinių teisių apribojimais dėl COVID-19 pandemijos, kartu siekiant aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos, ir jis
  neturėtų būti suprantamas kaip raginimas reaguojant į pandemiją riboti keliones ar kitas pagrindines teises ar sudaryti tam palankias sąlygas. Be to, bet koks Reglamentu (ES) 2021/xxx nustatytų pažymėjimų tikrinimo poreikis savaime negali pateisinti laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo. Patikrinimai prie vidaus sienų turėtų likti kraštutinė priemonė, taikoma pagal Reglamente (ES) 2016/399 (Šengeno sienų kodeksas) (4) nustatytas specialias taisykles; |
| --- | --- |

(11)

šiuo reglamentu siekiama palengvinti proporcingumo ir nediskriminavimo principų taikymą, kiek tai susiję su galimais laisvo judėjimo ir kitų pagrindinių teisių apribojimais dėl COVID-19 pandemijos, kartu siekiant aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos, ir jis
  neturėtų būti suprantamas kaip raginimas reaguojant į pandemiją riboti keliones ar kitas pagrindines teises ar sudaryti tam palankias sąlygas. Be to, bet koks Reglamentu (ES) 2021/xxx nustatytų pažymėjimų tikrinimo poreikis savaime negali pateisinti laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo. Patikrinimai prie vidaus sienų turėtų likti kraštutinė priemonė, taikoma pagal Reglamente (ES) 2016/399 (Šengeno sienų kodeksas) (4) nustatytas specialias taisykles;

| (12) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įgyvendins; |
| --- | --- |

(12)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įgyvendins;

| (13) | šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (5). Todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Nors Airijai šis reglamentas netaikomas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keliauti Sąjungoje, Airija taip pat galėtų trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai gyvenantiems ar teisėtai esantiems jos teritorijoje, išduoti pažymėjimus, atitinkančius tuos pačius reikalavimus, kurie taikomi
  ES COVID-19
  pažymėjimui, o valstybės narės galėtų tokius pažymėjimus pripažinti. Airija taip pat galėtų pripažinti valstybių narių trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai gyvenantiems ar teisėtai esantiems jų teritorijoje, išduotus pažymėjimus; |
| --- | --- |

(13)

šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (5). Todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Nors Airijai šis reglamentas netaikomas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keliauti Sąjungoje, Airija taip pat galėtų trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai gyvenantiems ar teisėtai esantiems jos teritorijoje, išduoti pažymėjimus, atitinkančius tuos pačius reikalavimus, kurie taikomi
  ES COVID-19
  pažymėjimui, o valstybės narės galėtų tokius pažymėjimus pripažinti. Airija taip pat galėtų pripažinti valstybių narių trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai gyvenantiems ar teisėtai esantiems jų teritorijoje, išduotus pažymėjimus;

| (14) | Bulgarijos, Kroatijos, Kipro ir Rumunijos atžvilgiu šiuo reglamentu yra plėtojama Šengeno acquis, kaip apibrėžta atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(14)

Bulgarijos, Kroatijos, Kipro ir Rumunijos atžvilgiu šiuo reglamentu yra plėtojama Šengeno acquis, kaip apibrėžta atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje;

| (15) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (6) 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(15)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (6) 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį;

| (16) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (7) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(16)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (7) 3 straipsniu;

| (17) | Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (8) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(17)

Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (8) 3 straipsniu;

| (18) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (9) 42 straipsnį buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos duomenų apsaugos valdyba ir jie pateikė nuomonę [...], |
| --- | --- |

(18)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (9) 42 straipsnį buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos duomenų apsaugos valdyba ir jie pateikė nuomonę [...],

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės taiko Reglamente (ES) 2021/XXXX [Reglamentas dėl
  ES COVID-19
  pažymėjimo] nustatytas taisykles tiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie nepatenka į to reglamento taikymo sritį, tačiau kurie teisėtai gyvena arba yra jų teritorijoje ir pagal Sąjungos teisę turi teisę vykti į kitas valstybes nares.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja
  kitą
  dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

  ir taikomas nuo tos dienos
  .

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą.

1

(*1)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

(2)  OL L 337, 2020 10 14, p. 3.

2

(3)  2020 m. spalio 30 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1632 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją Šengeno erdvėje (OL L 366, 2020 11 4, p. 25).

3

(4)  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (OL L 77, 2016 3 23, p. 1).

4

(5)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

5

acquis

(6)  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 176, 1999 7 10, p. 31).

6

acquis

(7)  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

7

acquis

(8)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

8

acquis

(9)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

9

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/241 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/241

---

P9_TA(2021)0149

2021–2027 m. Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ***II

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 (05330/1/2021 – C9-0108/2021 – 2018/0211(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos poziciją, priimtą per pirmąjį svarstymą (05330/1/2021– C9-0108/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos poziciją, priimtą per pirmąjį svarstymą (05330/1/2021– C9-0108/2021),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę (COM(2021)0149), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę (COM(2021)0149),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai per pirmąjį svarstymą (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai per pirmąjį svarstymą (COM(2018)0386),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0126/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0126/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  2019 2 12 priimti tekstai, P8_TA(2019)0068.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/242 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/242

---

P9_TA(2021)0150

Geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***II

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija) (12262/1/2020 – C9-0011/2021 – 2017/0237(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (12262/1/2020 – C9-0011/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (12262/1/2020 – C9-0011/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą (2) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0548), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą (2) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0548),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0045/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0045/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 197, 2018 6 8, p. 66.

(2)  OL C 363, 2020 10 28, p. 296.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/243 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/243

---

P9_TA(2021)0151

Europos gynybos fondas ***II

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (06748/1/2020 – C9-0112/2021 – 2018/0254(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06748/1/2020 – C9-0112/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06748/1/2020 – C9-0112/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą (2) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą (2) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0476),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0120/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0120/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 110, 2019 3 22, p. 75.

(2)  Priimti tekstai, 2019 4 18, P8_TA(2019)0430.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/244 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/244

---

P9_TA(2021)0152

Skaitmeninės Europos programa ***II

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (06789/1/2020 – C9-0109/2021 – 2018/0227(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06789/1/2020 – C9-0109/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06789/1/2020 – C9-0109/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0434),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0119/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0119/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 292.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 272.

(3)  2019 4 17 priimti tekstai, P8_TA(2019)0403.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/245 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/245

---

P9_TA(2021)0153

2021–2027 m. Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ***II

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (06077/1/2020 – C9-0110/2021 – 2018/0209(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 506/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06077/1/2020 – C9-0110/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06077/1/2020 – C9-0110/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0385) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0385) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0130/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0130/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 226.

(2)  OL C 461, 2018 12 21, p. 156.

(3)  2019 4 17 priimti tekstai, P8_TA(2019)0405.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/246 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/246

---

P9_TA(2021)0154

Administracinis bendradarbiavimas akcizų srityje: nuostatos, susijusios su elektroninių registrų turiniu *

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos, susijusios su elektroninių registrų turiniu (COM(2021)0028 – C9-0016/2021 – 2021/0015(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2021/C 506/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2021)0028), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2021)0028),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0016/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0016/2021),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0121/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0121/2021),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

| 2021 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 506/247 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 506/247

---

P9_TA(2021)0158

2022 m. finansinių metų Europos Parlamento įplaukų ir išlaidų sąmata

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento 2022 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (2020/2264(BUI))

(2021/C 506/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 39 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 39 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ir bendras deklaracijas, dėl kurių šiuo klausimu susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (3), taip pat į susijusias vienašales deklaracijas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ir bendras deklaracijas, dėl kurių šiuo klausimu susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (3), taip pat į susijusias vienašales deklaracijas (4),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1023/2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1023/2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 14 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2021 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 14 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2021 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2021 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2021 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl antrojo Europos Sąjungos 2021 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl antrojo Europos Sąjungos 2021 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (9),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (10),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl bauginimo ir seksualinio priekabiavimo darbe, viešosiose erdvėse ir politiniame gyvenime ES prevencijos ir kovos su jais priemonių (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl bauginimo ir seksualinio priekabiavimo darbe, viešosiose erdvėse ir politiniame gyvenime ES prevencijos ir kovos su jais priemonių (11),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente (12),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), visų pirmą į jo 2.1.4 dalį „Statyba ir renovacija efektyviai vartojant energiją ir išteklius“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), visų pirmą į jo 2.1.4 dalį „Statyba ir renovacija efektyviai vartojant energiją ir išteklius“,

| — | atsižvelgdamas į EMAS laikotarpio vidurio strategiją iki 2024 m, kurią 2020 m. gruodžio 15 d. Briuselyje patvirtino Aplinkos vadybos iniciatyvinis komitetas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EMAS laikotarpio vidurio strategiją iki 2024 m, kurią 2020 m. gruodžio 15 d. Briuselyje patvirtino Aplinkos vadybos iniciatyvinis komitetas,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „The European Parliament’s carbon footprint – Towards carbon neutrality“ („Europos Parlamento anglies dioksido išmetimo rodiklis. Anglies dioksido poveikio neutralumo siekis“) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „The European Parliament’s carbon footprint – Towards carbon neutrality“ („Europos Parlamento anglies dioksido išmetimo rodiklis. Anglies dioksido poveikio neutralumo siekis“) (13),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 14/2014 „Kaip ES institucijos ir įstaigos apskaičiuoja, mažina ir kompensuoja išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį?“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 14/2014 „Kaip ES institucijos ir įstaigos apskaičiuoja, mažina ir kompensuoja išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį?“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva), ypač į jos 90 konstatuojamąją dalį ir 27 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva), ypač į jos 90 konstatuojamąją dalį ir 27 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl ES pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumo potencialo didinimo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl ES pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumo potencialo didinimo (15),

| — | atsižvelgdamas į Pastatų energinio naudingumo direktyvą (16) ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pastatų energinio naudingumo direktyvą (16) ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą (17),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl pavyzdinio jų pastatų vaidmens pagal Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl pavyzdinio jų pastatų vaidmens pagal Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą (18),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), visų pirma į jo 9 dalį dėl kolektyvinių kelionių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), visų pirma į jo 9 dalį dėl kolektyvinių kelionių,

| — | atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus Biurui pateiktą pranešimą dėl Europos Parlamento 2022 finansinių metų preliminaraus biudžeto sąmatos projekto rengimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus Biurui pateiktą pranešimą dėl Europos Parlamento 2022 finansinių metų preliminaraus biudžeto sąmatos projekto rengimo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 8 d. Biuro pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 25 straipsnio 7 dalį ir 102 straipsnio 1 dalį parengtą preliminarų sąmatos projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 8 d. Biuro pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 25 straipsnio 7 dalį ir 102 straipsnio 1 dalį parengtą preliminarų sąmatos projektą,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 102 straipsnio 2 dalį parengtą preliminarų sąmatos projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 102 straipsnio 2 dalį parengtą preliminarų sąmatos projektą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 102 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 102 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0145/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0145/2021),

| A. | kadangi nuolat didėja Parlamento, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, vienos iš biudžeto valdymo institucijų, turinčios tikrinimo įgaliojimus, ir Europos demokratiją skatinančios institucijos svarba, be kita ko, kai užtikrinamas Europos atsakas į COVID-19 pandemiją, ir pagal bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją dėl naujų pasiūlymų, grindžiamų SESV 122 straipsniu ir galinčių daryti apčiuopiamą poveikį Sąjungos biudžetui, biudžetinio tikrinimo (19) ir tai akivaizdžiai parodo nuolatinę būtinybę teikti Parlamentui deramas teisėkūros srities žinias ir finansinius išteklius, kad būtų užtikrinta jo teisėkūros ir priežiūros veiklos kokybė ir būtų pranešama apie šios veiklos rezultatus; kadangi Parlamento ir jo narių patikimumas Europos piliečių akyse priklauso nuo paties Parlamento gebėjimo protingai ir veiksmingai planuoti ir vykdyti savo išlaidas siekiant pagrįstai atspindėti vyraujančias ekonomines realijas; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuolat didėja Parlamento, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, vienos iš biudžeto valdymo institucijų, turinčios tikrinimo įgaliojimus, ir Europos demokratiją skatinančios institucijos svarba, be kita ko, kai užtikrinamas Europos atsakas į COVID-19 pandemiją, ir pagal bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją dėl naujų pasiūlymų, grindžiamų SESV 122 straipsniu ir galinčių daryti apčiuopiamą poveikį Sąjungos biudžetui, biudžetinio tikrinimo (19) ir tai akivaizdžiai parodo nuolatinę būtinybę teikti Parlamentui deramas teisėkūros srities žinias ir finansinius išteklius, kad būtų užtikrinta jo teisėkūros ir priežiūros veiklos kokybė ir būtų pranešama apie šios veiklos rezultatus; kadangi Parlamento ir jo narių patikimumas Europos piliečių akyse priklauso nuo paties Parlamento gebėjimo protingai ir veiksmingai planuoti ir vykdyti savo išlaidas siekiant pagrįstai atspindėti vyraujančias ekonomines realijas;

| B. | kadangi, remiantis Komisijos žiemos prognoze apskaičiuota, kad 2020 m. BVP sumažėjo 6,9 proc. ir prognozuojama, kad jis nepasieks 2019 m. lygio iki 2023 m.; kadangi Parlamento patvirtintose sąmatose numatytas 2,68 proc. padidėjimas 2020 m. ir 2,54 proc. padidėjimas 2021 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis Komisijos žiemos prognoze apskaičiuota, kad 2020 m. BVP sumažėjo 6,9 proc. ir prognozuojama, kad jis nepasieks 2019 m. lygio iki 2023 m.; kadangi Parlamento patvirtintose sąmatose numatytas 2,68 proc. padidėjimas 2020 m. ir 2,54 proc. padidėjimas 2021 m.;

| C. | kadangi Parlamento 2022 m. preliminariame sąmatos projekte generalinio sekretoriaus pasiūlytas biudžeto padidėjimas yra 3,31 proc., t. y. daug didesnis nei infliacijos lygis; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamento 2022 m. preliminariame sąmatos projekte generalinio sekretoriaus pasiūlytas biudžeto padidėjimas yra 3,31 proc., t. y. daug didesnis nei infliacijos lygis;

| D. | kadangi per ankstesnės DFP laikotarpį Parlamentas 6 proc. sumažino savo darbuotojų skaičių, daugiausia vykdančių administracines funkcijas, kai tuo pat metu, priėmus Lisabonos sutartį, Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų, svarstė daugiau teisėkūros dokumentų paketų ir aktyviau vykdė veiklą, susijusią su programa „Next Generation EU“; kadangi jis yra labai susirūpinęs dėl nepakeliamo darbo krūvio, tenkančio daugeliui specializuotų komitetų sekretoriatų ir frakcijų; |
| --- | --- |

D.

kadangi per ankstesnės DFP laikotarpį Parlamentas 6 proc. sumažino savo darbuotojų skaičių, daugiausia vykdančių administracines funkcijas, kai tuo pat metu, priėmus Lisabonos sutartį, Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų, svarstė daugiau teisėkūros dokumentų paketų ir aktyviau vykdė veiklą, susijusią su programa „Next Generation EU“; kadangi jis yra labai susirūpinęs dėl nepakeliamo darbo krūvio, tenkančio daugeliui specializuotų komitetų sekretoriatų ir frakcijų;

| E. | kadangi Europos žaliuoju kursu siekiama plataus užmojo klimato tikslų nenumatant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kompensavimo pasinaudojant tarptautiniais kreditais; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos žaliuoju kursu siekiama plataus užmojo klimato tikslų nenumatant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kompensavimo pasinaudojant tarptautiniais kreditais;

| F. | kadangi numatoma, kad sprendimą dėl Paulio Henri Spaako pastato ateities Biuras tikriausiai priims 2021 m., remdamasis konkurso rezultatais, o tai reikš, kad smarkiai padidės išlaidos vykstant krizei; ir kadangi Spaako pastatas turėtų atitikti aukščiausius aplinkos apsaugos ir saugos standartus; |
| --- | --- |

F.

kadangi numatoma, kad sprendimą dėl Paulio Henri Spaako pastato ateities Biuras tikriausiai priims 2021 m., remdamasis konkurso rezultatais, o tai reikš, kad smarkiai padidės išlaidos vykstant krizei; ir kadangi Spaako pastatas turėtų atitikti aukščiausius aplinkos apsaugos ir saugos standartus;

| G. | kadangi savanoriškas pensijų fondas buvo įsteigtas 1990 m. pagal Biuro taisykles, reglamentuojančias papildomą (savanorišką) pensijų sistemą (20); kadangi 2018 m. gruodžio 10 d. posėdyje Biuras nusprendė pakeisti pensijų fondui taikomas taisykles padidindamas pensinį amžių nuo 63 iki 65 metų ir nustatydamas 5 proc. mokestį būsimų pensininkų pensijų išmokoms, siekdamas pagerinti tokių mokėjimų patikimumą; kadangi apskaičiuota, kad dėl šių taisyklių pakeitimų aktuarinis deficitas sumažėjo 13,3 mln. EUR; |
| --- | --- |

G.

kadangi savanoriškas pensijų fondas buvo įsteigtas 1990 m. pagal Biuro taisykles, reglamentuojančias papildomą (savanorišką) pensijų sistemą (20); kadangi 2018 m. gruodžio 10 d. posėdyje Biuras nusprendė pakeisti pensijų fondui taikomas taisykles padidindamas pensinį amžių nuo 63 iki 65 metų ir nustatydamas 5 proc. mokestį būsimų pensininkų pensijų išmokoms, siekdamas pagerinti tokių mokėjimų patikimumą; kadangi apskaičiuota, kad dėl šių taisyklių pakeitimų aktuarinis deficitas sumažėjo 13,3 mln. EUR;

Bendroji informacija

| 1. | primena, kad didžiausia Parlamento biudžeto dalis nustatoma pagal nuostatuose numatytus arba sutartinius įsipareigojimus; pažymi, kad pagal Tarnybos nuostatus ir Europos Parlamento narių statutą 55 proc. biudžeto taikomas atlyginimų indeksavimas; primena, kad atlyginimų indeksavimas, kurį šiuo metu prognozuoja Komisija 2021 m. ir 2022 m. liepos mėn., yra atitinkamai 2,9 proc. ir 2,5 proc., o tai reiškia 31,9 mln. EUR padidėjimą 2022 m.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Biuro ir Biudžeto komiteto 2021 m. balandžio 14 d. taikinimo posėdyje pasiektam susitarimui padidinti biudžetą 2,4 proc., palyginti su 2021 m., t. y., kad bendra jo 2022 m. sąmatos suma siektų 2 112 904 198 EUR, sumažinti preliminaraus sąmatos projekto, kurį Biuras patvirtino 2021 m. kovo 8 d., išlaidų lygį 18,85 mln. EUR ir atitinkamai sumažinti siūlomus šių biudžeto eilučių asignavimus:
  1004 01 – Įprastinės kelionės išlaidos: plenarinės sesijos, komitetai arba jų delegacijos, frakcijos ir kita; 1405 01 – Vertimo žodžiu išlaidos: išorės vertimo žodžiu paslaugos; 2007 01 – Pastatų statyba ir patalpų įrengimas; 2022 – Pastatų priežiūra, remontas, eksploatavimas ir valymas; 2024 – Energijos suvartojimas; 2120 01 – Baldai: baldų pirkimas, nuoma, atnaujinimas, priežiūra ir remontas; 2140 – Techninė įranga ir įrenginiai 3000 – Personalo komandiruočių ir kelionių tarp trijų darbo vietų išlaidos; 3040 – Įvairios vidaus susirinkimų išlaidos; 3042 – Susirinkimai, kongresai, konferencijos ir delegacijos; 3210 09 – Išlaidos Parlamentinių tyrimų paslaugoms, įskaitant biblioteką, istorinius archyvus, Mokslinių ir technologinių sprendimų vertinimą (STOA) ir Europos mokslo žiniasklaidos centrą: Europos mokslo žiniasklaidos centro išlaidos; 3243 01 – Europos Parlamento lankytojų centrai: Parlamentariumas ir „Europa Experience“; 3244 – Lankytojų grupių priėmimo organizavimas, programa „Euroscola“ ir nuomonės skleidėjų iš trečiųjų šalių kvietimas: priėmimo išlaidos ir lankytojų grupėms skiriamos subsidijos; 4220 02 – Parlamento narių padėjėjų išlaidos: akredituotų padėjėjų darbo užmokestis ir išmokos – Parlamento narių statutas; 4220 04 – Parlamento narių padėjėjų išlaidos: akredituotų padėjėjų komandiruočių ir kelionių tarp trijų darbo vietų išlaidos ir išorės mokymų išlaidos – Parlamento narių statutas; |
| --- | --- |

2.

1004 01 – Įprastinės kelionės išlaidos: plenarinės sesijos, komitetai arba jų delegacijos, frakcijos ir kita; 1405 01 – Vertimo žodžiu išlaidos: išorės vertimo žodžiu paslaugos; 2007 01 – Pastatų statyba ir patalpų įrengimas; 2022 – Pastatų priežiūra, remontas, eksploatavimas ir valymas; 2024 – Energijos suvartojimas; 2120 01 – Baldai: baldų pirkimas, nuoma, atnaujinimas, priežiūra ir remontas; 2140 – Techninė įranga ir įrenginiai 3000 – Personalo komandiruočių ir kelionių tarp trijų darbo vietų išlaidos; 3040 – Įvairios vidaus susirinkimų išlaidos; 3042 – Susirinkimai, kongresai, konferencijos ir delegacijos; 3210 09 – Išlaidos Parlamentinių tyrimų paslaugoms, įskaitant biblioteką, istorinius archyvus, Mokslinių ir technologinių sprendimų vertinimą (STOA) ir Europos mokslo žiniasklaidos centrą: Europos mokslo žiniasklaidos centro išlaidos; 3243 01 – Europos Parlamento lankytojų centrai: Parlamentariumas ir „Europa Experience“; 3244 – Lankytojų grupių priėmimo organizavimas, programa „Euroscola“ ir nuomonės skleidėjų iš trečiųjų šalių kvietimas: priėmimo išlaidos ir lankytojų grupėms skiriamos subsidijos; 4220 02 – Parlamento narių padėjėjų išlaidos: akredituotų padėjėjų darbo užmokestis ir išmokos – Parlamento narių statutas; 4220 04 – Parlamento narių padėjėjų išlaidos: akredituotų padėjėjų komandiruočių ir kelionių tarp trijų darbo vietų išlaidos ir išorės mokymų išlaidos – Parlamento narių statutas;

| 3. | labai pritaria tam, kad frakcijoms būtų skirti dar 76 etatai, o komitetų sekretoriatams – dar 66 etatai, siekiant prisitaikyti prie padidėjusio darbo krūvio ir įgyvendinti Sąjungos politiką; kartu ragina Biurą pasinaudoti galima sąveika siekiant padidinti administracijos veiksmingumą ir išnagrinėti, kaip skaitmeninimas bei nauji darbo metodai padeda racionalizuoti direktoratų darbą ir sudaryti sąlygas perkelti etatus į komitetų sekretoriatus; be to, ragina Biurą įvertinti, ar pakankamos Parlamento narių padėjėjų išmokos, atsižvelgiant į didėjančius Parlamento nariams ir jų darbuotojams keliamus reikalavimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad 2022 m. Parlamento biudžetas turi būti realistiškas ir tikslus, siekiant išvengti biudžeto perviršio; atkreipia dėmesį į nuolat taikomą praktiką – naudotis kaupiamaisiais perkėlimais metų pabaigoje siekiant skirti lėšų vykdomiems pastatų projektams; pažymi, kad šis metų pabaigoje atliekamas kaupiamasis perkėlimas sistemingai vykdomas pagal tuos pačius skyrius, antraštines dalis ir dažnai būtent pagal tas pačias biudžeto eilutes; mano, kad tokia praktika gali būti suvokiama kaip suplanuotas pernelyg didelio biudžeto sudarymas; prašo prieš atliekant kitą kaupiamąjį perkėlimą pradėti svarstymus dėl pagrindinių investicijų finansavimo laikantis skaidrumo; |
| --- | --- |

4.

Ekologiška Parlamento veikla

| 5. | pabrėžia, kad Parlamentas turi pirmauti taikant labiau skaitmeninius, lankstesnius ir efektyvesniu energijos vartojimu grindžiamus darbo metodus ir posėdžių praktiką, pasimokyti iš patirties, susijusios su COVID-19 pandemija, ir naudotis jau įvykdytų investicijų į technologijoms rezultatais; atsižvelgdamas į tai, ragina atlikti išsamią ir plataus užmojo peržiūrą, kaip Parlamento nariai, darbuotojai ir pareigūnai vykdo savo parlamentinį darbą; mano, kad atliekant tokią peržiūrą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama veiksmingam institucijos veikimui ir taip pat turėtų būti įvertintas nuotolinių ir mišrių sąlygų poveikis susitikimų kokybei, kartu vengiant pernelyg apibendrinti priemones, skirtas išskirtinėms aplinkybėms įveikti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Parlamento aplinkosaugos vadybos sistemos (EMAS) 2024 m. tikslus; primena, kad į EMAS laikotarpio vidurio strategiją iki 2024 m. įtraukta peržiūros nuostata, pagal kurią didinami aplinkosaugos užmojai remiantis stebimo veiksmingumo rodikliais; ragina Parlamentą 2022 m. peržiūrėti savo EMAS tikslus atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir iš naujo įvertinti 2019 m. patvirtintus, su pagrindinių veiklos rezultatų rodikliais susijusius tikslus juos padidinant; pakartoja savo raginimą iš dalies pakeisti dabartinį išmetamo CO2 kiekio mažinimo planą siekiant iki 2030 m. užtikrinti anglies dioksido poveikio neutralumą naudojant vidaus anglies dioksido kainą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad beveik du trečdalius Parlamento anglies dioksido išmetimo rodiklio lemia žmonių transportavimas; ragina tinkamai sumažinti kelionių skaičių siekiant dalyvauti posėdžiuose, kuriuos galima veiksmingai rengti nuotoliniu arba mišriu būdu, ir skatinti pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių alternatyvų visų likusių kelionių atvejais, jei tai nedaro poveikio teisėkūros ir politinio darbo kokybei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina išplėsti savanorišką nuotolinį darbą, kad nuotoliniu būdu būtų dirbama daugiau dienų ir atliekama daugiau funkcijų; ragina teikti pirmenybę mišriems arba visiškai nuotoliniams posėdžiams, kai jie nesusiję su politinių sprendimų priėmimu, pvz., klausymams ir keitimuisi nuomonėmis arba vidaus ir parengiamiesiems posėdžiams, kartu pripažįstant, kad fizinis dalyvavimas tebėra veiksmingesnis būdas vesti politines derybas, apimant vertimo žodžiu ir nuotolinio vertimo žodžiu paslaugas, kai tik reikia; ragina generalinį sekretorių imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į veiklos tęstinumo priemones, nustatytas dėl COVID-19, ir sukurti naują lanksčią nuotolinio vertimo žodžiu paslaugų teikimo sistemą laikotarpiui po COVID-19; pažymi, kad pernelyg ilgas laikas, praleistas naudojant skaitmenines priemones, gali turėti neigiamą poveikį kai kurių asmenų gerovei; ragina iki 2022 m. pabaigos persvarstyti komandiruočių taisykles, kad būtų užtikrintas tinkamas poreikiais grindžiamas patvirtinimas, specialus leidimo visoms komandiruotėms pagrindimas, reikalavimai dėl mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių transporto rūšių naudojimo, netrukdant Parlamento nariams vykdyti savo įgaliojimų, ir taršiausių transporto rūšių nenaudojimo, išskyrus kraštutinius atvejus, kai kitos transporto rūšys ilgoms kelionėms arba į sunkiai prieinamas zonas sutrikdytų aplinkos apsaugos tikslo ir parlamentinio darbo veiksmingumo pusiausvyrą; tikisi, kad visų oficialių delegacijų vizitų atveju bus organizuojami visiškai nuotoliniai parengiamieji posėdžiai ir informaciniai susitikimai po komandiruotės, ir tai bus leidimo suteikimo sąlyga, ir kad nuo 2022 m. bus ribojamas leidimų išdavimas delegacijų kelionėms, juos išduodant tik dalyvauti tokiose delegacijose turintiems asmenims; ragina Biurą užtikrinti, kad neeiliniai komitetų posėdžiai Strasbūre būtų griežtai ribojami, leidžiant juos rengti tik išskirtinėmis aplinkybėmis, ir kad prieš patvirtinant juos kiekvienu atskiru atveju jie būtų tinkamai pagrįsti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina EP narius naudoti mažo anglies dioksido kiekio transporto alternatyvas; pakartoja savo raginimą persvarstyti Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisykles, kad keliaujant Sąjungoje būtų kompensuojamos lanksčiomis sąlygomis parduodamų ekonominės klasės lėktuvų bilietų kainos, išskyrus skrydžius į atokiausius regionus ir iš jų bei skrydžius su vienu ar daugiau numatytųjų sustojimų arba ilgesnius nei keturių valandų trukmės skrydžius; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurių Parlamento narių kelionės iš jų rinkimų apygardų į Parlamento darbo vietas yra tolimos ir jie gali keliauti tik lėktuvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina gerinti dviračiams, krovininiams dviračiams, elektriniams dviračiams ir elektriniams paspirtukams skirtą infrastruktūrą Parlamento patalpose, visų pirma įrengiant lengvai naudojamas ir saugias stovėjimo ir dviračių remonto stoteles; ragina Parlamentą glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamomis vietos valdžios institucijomis, ypač su Briuselio regionu, siekiant tapti lyderiu tvaraus judumo mieste srityje, imantis aktyvaus vaidmens įgyvendinant planą „GoodMove“; ragina Parlamente išplėsti tarnybinių dviračių sistemą; ragina imtis konkrečių priemonių aktyviam Parlamento darbuotojų judumui skatinti, įskaitant specialius mokymus, susijusius su saugaus važinėjimo į darbą, priežiūros ir remonto klausimais; ragina sukurti bandomąją krovininių dviračių sistemą, skirtą tam tikriems logistiniams procesams Parlamente ir tarp Sąjungos institucijų pastatų vykdyti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | skatina Parlamento darbuotojus naudotis viešuoju transportu ir ragina iki 2022 m. sukurti sistemą, pagal kurią darbuotojams būtų išduodami subsidijuojami viešojo transporto leidimai, nesuteikiant teisės į antrą automobilių stovėjimo aikštelės vinjetę; tikisi, kad tarnybiniai automobiliai bus naudojami vežti Parlamento nariams, darbuotojams ir akredituotiems padėjėjams, vykstantiems į komandiruotes tarp Strasbūro ir Briuselio; ragina kasmet didinti automobilių stovėjimo vietų, skirtų tik elektra varomoms transporto priemonėms, skaičių ir apžvelgti bendrą stovėjimo vietų skaičių, laikantis trijose darbo vietose galiojančių teisės aktų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tikisi, kad Parlamento tarnybos informuos visas lankytojų grupes apie jų naudojamo transporto poveikį aplinkai ir kad 2022 m. bus sukurta skatinamoji kelionės išlaidų kompensavimo sistema, grindžiama poveikiu aplinkai; prašo Biuro pradėti taisyklių, susijusių su lankytojų grupėmis, peržiūrą atsižvelgiant į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), visų pirma jo 9 dalį dėl kolektyvinių kelionių, taip pat pritaikyti lankytojų grupių kelionės išlaidas prie kintančių rinkos kainų ir leisti atlikti pakeitimus, kad būtų išvengta su kelionės išlaidomis susijusių rinkos svyravimų, dėl kurių atsirastų netiesioginė geografinė lankytojų diskriminacija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina administraciją stebėti nuolatinio energijos sąnaudų didėjimo 2022 m. prognozę ir išnagrinėti sąnaudų taupymo ir vartojimo efektyvumo klausimą; ragina nebeatnaujinti šildymo iškastiniu kuru įrenginių ir 2022 m. priimti iškastinio kuro laipsniško atsisakymo veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti konkretūs etapai, siekiant išvengti neišnaudojamo turto laikymo, ir atlikti šilumos siurblių sistemų ir kitų atitinkamų technologijų naudojimo efektyvumo ir našumo analizę atsižvelgiant į EMAS tikslus; ragina Parlamentą toliau didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį savo energijos rūšių derinyje, visų pirma energijos gamybą, ir tikisi, kad iki 2023 m. Briuselyje bus instaliuotos moderniausios ant stogo montuojamos fotovoltinės plokštės siekiant maksimaliai pasinaudoti tokių plokščių potencialu; kartu ragina kilmės garantijomis pagrįstus viešuosius pirkimus palaipsniui pakeisti pereinant prie vietos atsinaujinančiųjų energijos išteklių; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tikisi, kad Parlamento tarnybos ir toliau mažins popieriaus vartojimą, per visus posėdžius pereidamos prie bepopierės, bendradarbiaujamosios ir internetinės aplinkos, taip pat toliau įgyvendins e. parašo technologijas; primena savo prašymą išnagrinėti alternatyvas dėžėms, atsižvelgiant į EMAS tikslą kuo greičiau pereiti prie bepopierės Parlamento aplinkos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tikisi, kad visiems investavimo, įskaitant skaitmenines investicijas, ir valdymo sprendimams bus taikomas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir žiedinės ekonomikos principai; ragina visapusiškai įgyvendinti Parlamento atliekų tvarkymo strategiją laikantis atliekų hierarchijos principų, ypač kai tai susiję su tvariu ir žiediniu požiūriu į statybinių atliekų tvarkymą; ragina visapusiškai įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama, kad Parlamente nebūtų naudojamas vienkartinis plastikas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad didelė Parlamento narių dauguma remia vienos būstinės koncepciją, kad būtų užtikrintas veiksmingas Sąjungos mokesčių mokėtojų lėšų panaudojimas ir kad Parlamentas prisiimtų institucinę atsakomybę mažinti savo anglies dioksido išmetimo rodiklį; primena, kad reikia rasti sprendimus siekiant optimizuoti parlamentinį institucinį darbą, finansines išlaidas ir anglies dioksido išmetimo rodiklį; mano, kad įgyta patirtis ir investicijos į nuotolinį darbą bei posėdžius gali būti pagrindas pritaikyti darbuotojų tarnybinių kelionių poreikį; primena, kad pagal Europos Sąjungos sutartį Europos Parlamentas turi turėti būstinę Strasbūre; pabrėžia, kad, norint įtvirtinti pokyčius, reikėtų pakeisti Sutartį, o tam reikalingas vieningas sprendimas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad konkurso sąlygos turėtų apimti ne tik geriausios kainos principą, bet ir aplinkos, socialinius ir lyčių kriterijus su išsamiais rodikliais; palankiai vertina tai, kad išplėsti Žaliųjų viešųjų pirkimų pagalbos tarnybos įgaliojimai siekiant įtraukti socialinį ir lyčių elementus, ir ragina nustatyti pareigą konsultuotis su Žaliųjų viešųjų pirkimų pagalbos tarnyba dėl viešųjų pirkimų, jei jų vertė viršija 15 000 EUR; tikisi, kad Biuras iki 2022 m. patvirtins tvarumo ataskaitų teikimo sistemą, pvz., Pasaulinę atsiskaitymo iniciatyvą ir jos išplėtimą į tvarumo ataskaitas įtraukiant lyčių aspektą; |
| --- | --- |

17.

Skaidrumas ir atskaitomybė

| 18. | apgailestauja, kad Biuras atsisako įgyvendinti plenariniame posėdyje ne kartą išreikštą valią reformuoti bendroms išlaidoms kompensuoti skirtą išmoką ir taip aktyviai užkerta kelią tam, kad Sąjungos mokesčių mokėtojų pinigai būtų naudojami užtikrinant didesnį skaidrumą ir atskaitingumą; reikalauja, kad Biuras iki 2021 m. pabaigos pakeistų bendroms išlaidoms kompensuoti skirtą išmoką reglamentuojančias taisykles; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja dėl to, kad Biuras atsisako įgyvendinti plenariniame posėdyje ne kartą išreikštą valią dėl pagrindinių Parlamento reformos veiksmų, kurie buvo iš pradžių paminėti pirmiau minėtoje jo 2017 m. spalio 26 d. rezoliucijoje dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES; kaip vienas iš šių veiksmų buvo numatyta visiems darbuotojams ir Parlamento nariams pradėti rengti privalomus kovos su priekabiavimu mokymus; reikalauja, kad Biuras nedelsdamas visapusiškai įgyvendintų plenarinio posėdžio sprendimus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apgailestauja dėl to, kad Biuras atsisako įgyvendinti plenariniame posėdyje ne kartą išreikštą valią, kad akredituotiems Parlamento narių padėjėjams, pranešantiems apie Sąjungos teisės pažeidimus, kaip numatyta Direktyvoje (ES) 2019/1937 dėl pranešėjų apie pažeidimus apsaugos (21), būtų teikiama aukšto lygio apsauga, panaši į priekabiavimo aukomis tapusiems akredituotiems Parlamento narių padėjėjams teikiamą apsaugą; prašo Biuro nustatyti aiškius ir teisiškai saugius standartus, pagal kuriuos gali būti užtikrinama pranešėjų apie pažeidimus, įskaitant akredituotus Parlamento narių padėjėjus, apsauga, ir juos paskelbti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja, kad Biuras atsisako įgyvendinti plenariniame posėdyje ne kartą išreikštą valią imtis veiksmų siekiant visiškai suderinti išmokų, mokamų už pareigūnų, kitų tarnautojų ir akredituotų Parlamento narių padėjėjų tarnybines keliones tarp trijų Parlamento darbo vietų, dydį; ragina Biurą toliau nedelsiant spręsti šį klausimą ir, vėl pradėjus rengti plenarines sesijas Strasbūre, imtis būtinų priemonių šiai nelygybei panaikinti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pakartoja savo raginimą Pirmininkų sueigai persvarstyti Delegacijų darbą ir misijas už Europos Sąjungos ribų reglamentuojančias įgyvendinimo nuostatas; pabrėžia, kad atliekant tokį persvarstymą turėtų būti atsižvelgiama į galimybę akredituotiems Parlamento narių padėjėjams, laikantis tam tikrų sąlygų, lydėti Parlamento narius, vykstančius į oficialias Parlamento delegacijų keliones ir komandiruotes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apgailestauja, kad Biuras uždelsė įgyvendinti plenariniame posėdyje ne kartą išreikštą valią parengti techninį sprendimą, kad Parlamento nariai galėtų pasinaudoti savo teise balsuoti, kai jie naudojasi motinystės ar tėvystės atostogomis, ilgalaikės ligos atveju arba force majeure atvejais, ir patikslinti teisinius, finansinius ir techninius tokio sprendimo apribojimus; mano, kad bet kokie veiksmai, kurių buvo imtasi šioje srityje, būtų leidę paspartinti nuotolinės Parlamento darbo ir balsavimo sistemos, įdiegtos kilus pandemijai, sukūrimą; tikisi, kad, kadangi techninė galimybė jau patvirtinta, Biuras perims darbą, susijusį su galimai likusių teisinių ir finansinių apribojimų panaikinimu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad, remiantis Skaidrumo registro praėjusių metų metinėmis ataskaitomis, maždaug pusė visų šio registro įrašų yra neteisingi; nuogąstauja, kad neįmanoma pasiekti šio registro tikslo užtikrinti didesnį interesų grupių atstovų veiklos skaidrumą, jeigu pusėje jo įrašų pateikiama neišsami ar neteisinga informacija; ragina Parlamentą imtis priemonių registro tikslumui padidinti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pakartoja savo prašymą, kad Parlamentas parengtų metinę išsamią interesų grupių atstovų ir kitų organizacijų, kurioms buvo leista patekti į Parlamento patalpas, ataskaitą ir paskelbtų ją laikantis Duomenų apsaugos reglamento; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tikisi, kad ateityje Biuras aktyviai informuos narius apie atitinkamų plenarinių posėdžių sprendimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

26.

Lyčių aspektai

| 27. | ragina, kad ateityje rengiant preliminarų sąmatos projektą būtų remiamasi biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą analize, paisant Sąjungos įsipareigojimo užtikrinti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą; ragina sukurti specialią apskaitos sistemą, kurioje būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą ir pateikiamas duomenų apie su Parlamento nariais, darbuotojais ir ekspertais susijusias išlaidas suskirstymas pagal lytį; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina patvirtinti viešųjų pirkimų atsižvelgiant į lyčių aspektą vertinimo ir stebėsenos kriterijus, remiantis lygių galimybių užtikrinimo visose Parlamento konkursų specifikacijose skatinimu; |
| --- | --- |

28.

Skaitmeninė infrastruktūra

| 29. | remia investicijas į skaitmeninę infrastruktūrą, įskaitant kibernetinį saugumą; pabrėžia, kad IRT turi apimti saugios programinės įrangos sprendimus, t. y. atvirojo kodo programinės įrangos sprendimus, užtikrinančius visišką Parlamento vykdomą programinės įrangos ir duomenų valdymo kontrolę ir laisvę kurti taikomąsias programas, ir vykdyti viešuosius technologijų pirkimus tikslingai vengiant priklausomybės nuo didelių technologijų platformų arba technologinio susaistymo su jomis, ypač kalbant apie debesijos paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad Parlamentas į skaitmeninę darbotvarkę privalo įtraukti aplinkos klausimą; pabrėžia, kad skaitmeninės inovacijos turi teigiamai prisidėti prie ekologinės pertvarkos; ragina užtikrinti, kad būtų sumažintas skaitmeninių technologijų aplinkosauginis pėdsakas (žaliosios informacinės technologijos), visų pirma pritaikant vidaus politiką; ragina Parlamentą į savo IRT valdymą integruoti ekologinį skaitmeninių paslaugų projektavimą ir pasirinkti būdus, kuriais būtų atsižvelgiama į žiedinę ekonomiką ir skatinamas efektyvus išteklių naudojimas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena apie informacijos saugumui ir privatumui kylančią riziką naudojant nuo trečiųjų šalių priklausomus sprendimus, skirtus keitimuisi neskelbtinais duomenimis, ir teigiamą atvirojo kodo programinės įrangos poveikį skaitmeniniam savarankiškumui ir jo naudą saugumo požiūriu; primygtinai pabrėžia, kad naudotojams turėtų būti suteikta galimybė Parlamento prietaisuose naudoti atvirojo kodo programinę įrangą ir pabrėžia, kad būtini decentralizuoti, atvirųjų šaltinių sprendimai, skirti virtualiems posėdžiams ir tikralaikiams pokalbiams; pabrėžia, kad reikia tinkamai mokyti naudotojus, ypatingą dėmesį skiriant kibernetiniam saugumui; pabrėžia, kad reikia automatinės kalbų transkripcijos ir vertimo raštu programinės įrangos, kuri padėtų vienodai skleisti informaciją visomis oficialiosiomis kalbomis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai ragina imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad Parlamentas, vykdydamas programinės įrangos ir skaitmeninės infrastruktūros, įskaitant debesijos sprendimus, viešuosius pirkimus, vengtų susaistymo su pardavėju poveikio dėl perkeliamumo ir visiško sąveikumo reikalavimų, naudotų atvirojo kodo programinę įrangą ir rezervuotų galimybes viešuosiuose pirkimuose dalyvauti MVĮ ir startuoliams;; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad viešojo sektoriaus sukurti ir (arba) viešosiomis lėšomis finansuojami programinės įrangos duomenys ir priemonės turėtų būti pakartotinai naudojami ir viešai prieinami bei atitikti pagrindines teises, o tuo atveju, jei jie skirti naudoti kritiniais atvejais, jų atžvilgiu turėti būti išduotas saugumo sertifikatas arba atliktas saugumo auditas; be to, mano, kad Parlamento naudojamas dirbtinis intelektas turėtų būti platinamas kaip atvirasis šaltinis pagal viešųjų pirkimų procedūrą ir kad programinės įrangos dokumentacija ir algoritmai turėtų būti prieinami, kad būtų galima peržiūrėti, kaip dirbtinio intelekto sistema padarė tam tikrą išvadą; pabrėžia, kad atliekant bet kokį išankstinį atitikties vertinimą turėtų būti vykdomas pagrindinių teisių auditas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad siekiant užtikrinti Parlamento darbo tęstinumą pandemijos metu įdiegtos nuotolinio balsavimo sistemos; prašo suvienodinti šias balsavimo sistemas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina visose trijose darbo vietose įdiegti spartesnius ir saugesnius belaidžius tinklus; |
| --- | --- |

35.

Bendradarbiavimas su piliečiais

| 36. | pabrėžia, kad Parlamentas yra vienintelė visuotinai renkama Sąjungos institucija; mano, kad svarbu piliečiams suteikti galimybę geriau suprasti Parlamento veiklą, taip pat didinti politinį sąmoningumą ir propaguoti Sąjungos vertybes; ragina naudoti daugiau skaitmeninių priemonių, kad būtų galima tiesiogiai bendrauti su piliečiais; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pritaria centrų „Europa Experience“ sukūrimui iki 2024 m. visose valstybėse narėse; atkreipia dėmesį į patvirtinimą, kad dėl COVID-19 pandemijos atsiradę vėlavimai nekels grėsmės svarbiausių orientyrų pasiekimui; remia administracijos politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti sąveiką; tikisi, kad ilgalaikis centrų „Europa Experience“ poveikis biudžetui, kalbant apie einamąsias išlaidas, bus pristatytas Biudžeto komitetui prieš priimant 2022 m. biudžetą; primena, kad centrai „Europa Experience“ turėtų suteikti galimybę visiems piliečiams geriau suprasti Europos institucijų veikimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad Europos Parlamento ryšių biurai turėtų plėsti savo tinklą ir aktyviau bendrauti su piliečiais; ragina Parlamentą plėtoti susitikimus ir renginius, pvz., Europos jaunimo renginį (EYE), kuriuose per savo EP ryšių biurus vietos lygmeniu dalyvautų Parlamento nariai ir jaunimas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripažįsta lankytojų grupių svarbą; pažymi, kad COVID-19 pandemijos metu nė viena lankytojų grupė negalėjo apsilankyti Parlamento patalpose; primena, kad, vadovaujantis 2020 m. spalio 5 d. Biuro sprendimu, 40 proc. 2020 m. nepanaudotos kvotos buvo perkelta į 2022 m.; palankiai vertina tai, kad Parlamentas investuoja daug pastangų į lankytojams, ypač jaunimui (jis ir toliau yra pagrindinė tikslinė grupė), teikiamas paslaugas; ragina papildomai nepadidinti išmokų lankytojams likusiu kadencijos laikotarpiu, kad jos neviršytų to, kas praktiškai įmanoma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pripažįsta, kad apie 50 mln. žmonių priklauso įvairioms Sąjungos kalbinėms mažumoms, regionams ir bendruomenėms; primena, kad Parlamentas skatina piliečių, įskaitant nacionalinių, regioninių ir kalbinių mažumų atstovus, įsitraukimą į Sąjungos veiklą ir dalyvavimą joje; primena, kad Parlamentas tvirtai remia daugiakalbystę ir propaguoja nacionalinių, regioninių ir kalbinių mažumų teises; mano, kad Parlamentas gali aktyviai prisidėti prie kovos su dezinformacija teikdamas informaciją, prireikus taip pat ir kalbinių mažumų, regionų ir bendruomenių kalbomis; prašo Biuro išnagrinėti informacinės medžiagos suteikimo, pvz., centrams „Europa Experience“ ir Konferencijai dėl Europos ateities kalbinių mažumų, regionų ir bendruomenių kalbomis skirtingose valstybėse narėse, galimybes ir apskaičiuoti finansines išlaidas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Biurą užtikrinti pagrindinių užsienio politikos rezoliucijų, priimtų pagal Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį (pranešimai savo iniciatyva) vertimą į Jungtinių Tautų kalbas, kurios nėra Sąjungos oficialiosios kabos (būtent arabų, kinų ir rusų), o konkrečioms valstybėms skirtų rezoliucijų, priimtų pagal Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnį (rezoliucija, pridedama prie Komisijos / pirmininko pavaduotojo ir vyriausiojo įgaliotinio pareiškimų) ir 144 straipsnį (skubi rezoliucija), – vertimą į oficialiąją susijusios valstybės kalbą, siekiant padidinti Europos Parlamento veiklos užsienio reikalų politikos srityje poveikį ir aprėptį; taip pat ragina biudžeto valdymo instituciją užtikrinti, kad tam tikslui būtų skirta pakankamai biudžeto lėšų; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina generalinį sekretorių, atsižvelgiant į plenariniame posėdyje patvirtintus prašymus, išnagrinėti galimybes pradėti visas plenarinių posėdžių diskusijas versti į tarptautinę gestų kalbą ir įgyvendinti šį sprendimą laikantis visų piliečių lygių galimybių principo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, jog itin svarbu, kad kiekviena Sąjungos institucija, dalyvaujanti rengiantis būsimai Konferencijai dėl Europos ateities ir ją administruojant, įskaitant Parlamentą, jau skelbiant šios konferencijos pajamų ir išlaidų sąmatas turėtų pakankamą administracinį biudžetą, siekiant, kad ją lydėtų sėkmė; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybių narių ir šalių partnerių piliečiams ir gyventojams suteikti galimybę dalyvauti virtualiose ekskursijose su gidu Parlamente, kad plačioji visuomenė geriau suprastų institucijos veiklą ir vertybes; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina įsteigti specialią senjorams skirtą lankytojų tarnybą, kuri informuotų apie aktyviam senėjimui naudingas Sąjungos programas ir politiką; |
| --- | --- |

45.

Pastatų projektai

| 46. | tikisi skaidresnio ir išsamesnio su Parlamento pastatų politika susijusio planavimo ir sprendimų priėmimo, įskaitant išankstinės informacijos teikimą, tinkamai atsižvelgiant į Finansinio reglamento 266 straipsnį; ragina surengti diskusijas dėl Parlamento veikimo ir persvarstyti Parlamento patalpų poreikius atsižvelgiant į pandemijos poveikį bei numatomą nuotolinio darbo padidėjimą ir, jei reikia, pritaikyti ilgalaikę pastatų strategiją; pabrėžia, kad kruopštus planavimas turėtų padėti sutaupyti daug lėšų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prašo Biuro paskelbti savo sprendimą dėl Paulo-Henri Spaako pastato, įskaitant išsamų išlaidų paskirstymą ir patvirtinamuosius dokumentus; atkreipia dėmesį į tai, kad tuo metu, kai atliekami renovacijos darbai, P. H. Spaako pastatu naudotis negalima, ir ragina optimizuoti erdvę, kurią jau galima naudoti, atsižvelgiant į Parlamento poreikius; šiuo požiūriu primena Parlamento įsipareigojimą įvykdyti būtinus savo pastatų pritaikymo ir renovacijos darbus, kad būtų sukurta visiems naudotojams prieinama ir Sąjungos standartus atitinkanti aplinka; rekomenduoja, kad planuojant ir restruktūrizuojant Parlamento pastatus būtų tinkamai atsižvelgiama į įvairovės ir įtraukties kriterijus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina Biuro sprendimą patvirtinti Parlamento pastatų portfelio gyvavimo ciklo valdymui skirtus pastatų pasus; tikisi, kad naujoji priemonė padės veiksmingai įgyvendinti būdus, kaip kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti, kad pastatai būtų neutralaus poveikio klimatui arba pasyvūs; taip pat tikisi, kad į pasą bus įtraukta informacija apie patalpų oro kokybės gerinimą ir sveikus pastatus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad generalinio sekretoriaus pasiūlytame 2022 m. biudžete numatyta 4,358 mln. EUR statybai prie įėjimo į L. WEISS pastatą, taip pat pažymi, kad šiai statybai 2021 m. biudžete jau numatyta 8 mln. EUR; prašo pateikti naujausią informaciją dėl bendrų šio projekto išlaidų; |
| --- | --- |

49.

Kiti klausimai

| 50. | pakartoja savo prašymą Biurui užtikrinti visišką Parlamento narių dalyvavimo Žaliųjų savaičių metu lankstumą, kad būtų sudarytos palankesnės jų darbo sąlygos; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena Europos Parlamento narių statuto (22) 27 straipsnio 1 ir 2 dalis, kuriose nurodyta, kad „įsigaliojus šiam Statutui, Europos Parlamento įkurtas savanoriškas pensijų fondas išliks ir bus skirtas Parlamento nariams arba buvusiems Parlamento nariams, turintiems ar turėsiantiems su šiuo fondu susijusių teisių“, ir kad „turimos ir turėsimos teisės yra visiškai išsaugomos“; ragina generalinį sekretorių ir Biurą visapusiškai laikytis Europos Parlamento narių statuto ir kartu su pensijų fondu parengti aiškų Parlamentui skirtą planą, pagal kurį būtų prisiimti ir perimti jo įsipareigojimai ir atsakomybė už jo narių savanorišką pensijų sistemą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad paslaugų teikėjai smarkiai nukentėjo nuo pandemijos; palankiai vertina Parlamento pastangas, pvz., maitinimo solidarumo tikslais teikimą, siekiant padėti sumažinti poveikį subrangovams ir jų darbuotojams; pabrėžia, kad dėl valymo ir maitinimo paslaugų subrangos žmonės, daugiausia moterys, atsiduria itin pažeidžiamoje padėtyje; yra labai susirūpinęs dėl masiškai atleidžiamų maitinimo paslaugų įmonės „COMPASS Group“ darbuotojų; ragina atitinkamas Parlamento tarnybas, bendradarbiaujant su subrangovais, išnagrinėti visus galimus alternatyvius sprendimus siekiant išsaugoti darbo vietas palaikant socialinį dialogą ir pirkti papildomas paslaugas, kurios būtų pagrįstos Parlamento biudžeto naudojimo požiūriu; ragina Parlamentą imtis visų reikiamų atsargumo priemonių siekiant užtikrinti, kad išorės rangovai laikytųsi aukščiausių darbo teisės standartų valymo paslaugas, daugiausia moterų, ir maitinimo paslaugas teikiančių darbuotojų požiūriu, ypač atsižvelgiant į psichologinį spaudimą ir darbo sąlygas; ragina Biurą persvarstyti Parlamento paslaugų teikimo perdavimo išorės subjektams politiką; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina generalinį sekretorių ir Biurą visoje Parlamento administracijoje įdiegti rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo kultūrą ir taupaus valdymo požiūrį, siekiant didinti institucijos vidaus darbo efektyvumą ir tvarumą aplinkos atžvilgiu, sumažinti administracinius formalumus ir biurokratizmą; pabrėžia, kad taupus valdymas – tai nuolatinis darbo procedūros gerinimas, kurį lemia supaprastinimas ir administracijos darbuotojų patirtis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkreipia dėmesį į tai, jog reikia persvarstyti Parlamento žmogiškųjų išteklių politiką, kad institucija galėtų pasinaudoti visų Parlamento darbuotojų įgyta patirtimi; mano, jog dėl šios priežasties būtina pakeisti taisykles, kad visų kategorijų darbuotojai, įskaitant akredituotus Parlamento narių padėjėjus, galėtų dalyvauti vidaus konkursuose, ir sukurti žmogiškųjų išteklių plėtojimo sistemas, kurios sudarytų galimybes Parlamentui išlaikyti patyrusius šių kategorijų darbuotojus institucijos tarnybose; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina generalinį sekretorių įvertinti riziką, susijusią su tuo, kad įdarbinama vis daugiau sutartininkų, įskaitant pavojų sukurti dviejų pakopų Parlamento darbuotojų struktūrą; primygtinai tvirtina, kad pagrindines nuolatines pareigas ir užduotis turėtų atlikti nuolatiniai darbuotojai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina užtikrinti daugiau lankstumo ir mažiau biurokratijos EP narių biurų valdymo ir sutarčių srityje, atsižvelgiant į pasikartojančias interneto platformų klaidas ir sunkumus, susijusius su nuotoline veikla COVID-19 pandemijos metu; prašo Parlamento sekretoriato ir finansinių tarnybų nustatyti specialų lanksčių taisyklių rinkinį; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pažymi, kad kiekvieną pusmetį Parlamentas Briuselyje priima maždaug 250 stažuotojų; mano, kad visiems Parlamento stažuotojams turėtų būti suteikiamos tokios pačios transporto lengvatos, kaip ir kitiems darbuotojams; mano, kad šios priemonės nesudarytų didelės papildomos naštos Parlamento biudžetui ir labai sumažintų stažuotojų Briuselyje išlaidas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primena, kad reikia numatyti pakankamai išteklių kultūrinei ir meninei veiklai Parlamento patalpose ir už jų ribų finansuoti, siekiant pabrėžti Parlamento paramą kultūros ir kūrybos sektoriui; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena politinį Parlamento įsipareigojimą, susijusį su jo išorės ryšių biurais ir primygtinai ragina Europos išorės veiksmų tarnybą užtikrinti būtinas sąlygas, pvz., bendrą pastatų valdymą ten, kur to reikia, ir Parlamento darbuotojų diplomatinio statuso akreditaciją priimančiųjų valstybių valdžios institucijose; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Politinių partijų ir fondų instituciją laiku teikti skaidrias metines ataskaitas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mano, kad COVID-19 pandemija daro neigiamą poveikį Parlamento gyvybingumui; pabrėžia, kad pasibaigus COVID-19 krizei svarbu užtikrinti dinamišką ir aktyvią Parlamento veiklą; todėl prašo Biuro atlikti analizę, kurios tikslas – nustatyti naują praktiką, dėl kurios Parlamentas galėtų tapti gyvybingesnis, ir pateikti rekomendacijų, kurios prireikus galėtų būti įgyvendintos persvarstant Darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | patvirtina 2022 finansinių metų sąmatą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir sąmatą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(2)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(3)  OL C 444 I, 2020 12 22.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0357, II priedas.

(5)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(6)  OL L 287, 2013 10 29, p. 15.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0123.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0302.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0385.

(10)  OL C 346, 2018 9 27, p. 19.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0331.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0010.

(13)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/652735/ IPOL_STU(2020)652735_EN.pdf

(14)  OL C 364, 2014 10 15, p. 3.

(15)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0227.

(16)  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

(17)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

(18)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0306.

(19)  OL C 444 I, 2020 12 22, p. 5.

(20)  Biuro priimti tekstai, PE 113.116/BUR./rev. XXVI/ 01-04-2009.

(21)  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).

(22)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo (2005/684/EB, Euratomas) (OL L 262, 2005 10 7, p. 1).

---