# Euroopa Liidu C 488/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 488 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik6. detsember 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 488

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik6. detsember 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | ÜHISAVALDUSED |
| | Euroopa ParlamentNõukoguEuroopa Komisjon |
| 2021/C 488/01 | Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2115 kohta, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 | 1 |
| 2021/C 488/02 | Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2116 (mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013) kohta | 3 |
| 2021/C 488/03 | Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2117 (millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) kohta | 6 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

ÜHISAVALDUSED

Euroopa ParlamentNõukoguEuroopa Komisjon

2021/C 488/01

Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2115 kohta, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013

1

2021/C 488/02

Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2116 (mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013) kohta

3

2021/C 488/03

Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2117 (millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) kohta

6

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

ÜHISAVALDUSED

Euroopa Parlament Nõukogu Euroopa Komisjon

| 6.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 488/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 488/1

---

Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2115 kohta, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (1)

(2021/C 488/01)

Nõukogu avaldus ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamise kohta

Uus rakendamismudel peaks võimaldama asendada vastavuspõhise kulude kontrollimise ja heakskiitmise tulemuspõhise kulude kontrollimise ja heakskiitmisega, jättes kontrolli- ja karistussüsteemide väljatöötamise riigi tasandile, mis on liikmesriikide otsustada jäetud subsidiaarsuse põhimõttest lähtuv küsimus.

Nõukogu palub, et komisjoni poolt tulevastes suunistes esitatavate sätete puhul võetaks täielikult arvesse uue rakendamismudeli põhimõtteid. Kõnealused sätted ei tohiks viia selliste vastavusnõuete taaskehtestamiseni, mis ületavad horisontaalmääruse artiklis 37 määratletud kohaldamisala piire.

Eelkõige tuleks sätetega luua parem raamistik ELi rahastamisest väljajäetavate summade kindlaksmääramise menetluse jaoks kooskõlas praeguse programmitööga, võttes arvesse rikkumise laadi, tagamaks, et need summad on proportsionaalsed ELile tekitatud rahalise kahju tasemega, eelkõige võttes arvesse tingimuslikkusega seotud anomaaliate mõju. Sellega seoses kutsume tungivalt üles veelgi täpsustama juhtimissüsteemide tõsiste puuduste määratlust. Puudusi on võimalik tuvastada juhtorganite toimimise ja liidu põhinõuete, sealhulgas aruandlussüsteemide hindamise käigus. Seda saab teha sisekontrollisüsteemi läbivaatamise, sealhulgas vastavuse kontrollimise teel. Finantskorrektsioonid peaksid piirduma olukordadega, kus juhtimissüsteemides avastatakse tõsiseid süsteemseid puudusi. Väljajäetav summa peaks olema seotud alusetult kulutatud summaga või halduskaristustega, mida oleks kohaldatud. Kindlamääraliste finantskorrektsioonide kasutamine peaks piirduma juhtudega, kus ei ole võimalik arvutada täpset alusetult kulutatud summat.

Lisaks tuleb suunistes kindlaks määrata, et juhtimissüsteemide hindamise puhul piirduvad sertifitseerimisasutustelt oodatavad kontrollid liidu eeskirjade haldamisega nende süsteemide poolt ning ei laiene üksikute toetusesaajate toetuskõlblikkuse tingimustele, mis on sätestatud ÜPP strateegiakavades.

Nõukogu palub komisjonil kooskõlas väljakuulutatud eesmärkidega tagada, et uue rakendamismudeliga ei kaasneks liikmesriikide koormuse märkimisväärne kasv, vaid pigem üldine lihtsustamine, ning tagada ühtlasi liidu finantshuvide kaitse, eelkõige ÜPP strateegiakavade heakskiitmise menetluse ja horisontaalmääruse artikli 59 rakendamise kaudu. Samuti palub nõukogu komisjonil mitte tühistada uue rakendamismudeli kasutuselevõtust tulenevat haldusalast kasu, nõudes seire ja hindamise jaoks täiendavat aruandlust.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus ühise põllumajanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles jälgima uuringu abil, mis viiakse läbi kaks aastat pärast seda, kui kõik liikmesriigid on kohaldanud sotsiaalset tingimuslikkust kahe aasta jooksul, selle mehhanismi mõju töötajate olukorrale ja karistuste süsteemi toimimisele ning vajaduse korral esitama ettepanekuid ÜPP sotsiaalse mõõtme tugevdamiseks.

Komisjon hindab enne 2025. aastat, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 492/2011 (2) (töötajate liikumisvabaduse kohta) artikli 7 lõike 1 lisamine XX lisasse oleks teostatav, ja esitab vajaduse korral sellekohased ettepanekud.

Komisjoni avaldus Belgia võimaluse kohta esitada kaks ÜPP strateegiakava

Pidades silmas ÜPP strateegiakava määruse artikli [104] sätteid, milles kaasseadusandjad on kokku leppinud, ja võttes arvesse Belgia konkreetset põhiseaduslikku raamistikku, kinnitab komisjon, et ta nõustub sellega, et Belgia esitab ÜPP strateegiakava oma iga asjaomase föderaalüksuse kohta. See ei mõjuta ega muuda ÜPP strateegiakava määrusest tulenevaid Belgia juriidilisi kohustusi.

Euroopa Parlamendi avaldus Euroopa Ülemkogu rolli kohta seoses ühise põllumajanduspoliitika seadusandlike elementidega

Euroopa Parlament taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu võttis oma 21. juuli 2020. aasta järeldustes vastu otsused ühise põllumajanduspoliitika seadusandlike elementide kohta, mille kohta oleks tulnud teha otsus seadusandliku tavamenetluse kohaselt kooskõlas aluslepingutega. Euroopa Parlament leiab, et sellised ühepoolsed ennetavad otsused on vastuvõetamatud ja mõjutavad Euroopa Parlamendi kui nõukoguga võrdsetel alustel tegutseva kaasseadusandja õigusi.

Euroopa Parlament taunib asjaolu, et nõukogu ei soovinud seetõttu alustada Euroopa Parlamendiga nende elementide üle sisulisi läbirääkimisi, kuna Euroopa Ülemkogu oli nende kohta juba otsuse teinud.

Eelkõige märgib Euroopa Parlament, et nõukogu ei alustanud sisulisi läbirääkimisi artiklis 17 sisalduvate piiramise ja toetuste järkjärgulise vähendamise sätete ning artiklis 96 sätestatud otsetoetuste eraldiste ja EAFRD eraldiste vahelise paindlikkuse üle, ning peab nende artiklite üle peetud läbirääkimiste tulemusi mitterahuldavaks.

Euroopa Parlament väljendab sügavat kahetsust nõukogu lähenemisviisi üle ja on seisukohal, et see kahjustab seadusandliku tavamenetluse nõuetekohast toimimist. Seetõttu rõhutab Euroopa Parlament, et see ei tohiks seadusandliku tavamenetluse raames edaspidi peetavatel läbirääkimistel enam korduda.

---

(1)  ELT L 435, 6.12.2021, lk 1.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrus (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (ELT L 141, 27.5.2011, lk 1).

---

| 6.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 488/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 488/3

---

Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2116 (mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013) (1) kohta

(2021/C 488/02)

Nõukogu avaldus ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamise kohta

Uus rakendamismudel peaks võimaldama asendada vastavuspõhise kulude kontrollimise ja heakskiitmise tulemuspõhise kulude kontrollimise ja heakskiitmisega, jättes kontrolli- ja karistussüsteemide väljatöötamise riigi tasandile, mis on liikmesriikide otsustada jäetud subsidiaarsuse põhimõttest lähtuv küsimus.

Nõukogu palub, et komisjoni poolt tulevastes suunistes esitatavate sätete puhul võetaks täielikult arvesse uue rakendamismudeli põhimõtteid. Kõnealused sätted ei tohiks viia selliste vastavusnõuete taaskehtestamiseni, mis ületavad horisontaalmääruse artiklis 37 määratletud kohaldamisala piire.

Eelkõige tuleks sätetega luua parem raamistik ELi rahastamisest väljajäetavate summade kindlaksmääramise menetluse jaoks kooskõlas praeguse programmitööga, võttes arvesse rikkumise laadi, tagamaks, et need summad on proportsionaalsed ELile tekitatud rahalise kahju tasemega, eelkõige võttes arvesse tingimuslikkusega seotud anomaaliate mõju. Sellega seoses kutsume tungivalt üles veelgi täpsustama juhtimissüsteemide tõsiste puuduste määratlust. Puudusi on võimalik tuvastada juhtorganite toimimise ja liidu põhinõuete, sealhulgas aruandlussüsteemide hindamise käigus. Seda saab teha sisekontrollisüsteemi läbivaatamise, sealhulgas vastavuse kontrollimise teel. Finantskorrektsioonid peaksid piirduma olukordadega, kus juhtimissüsteemides avastatakse tõsiseid süsteemseid puudusi. Väljajäetav summa peaks olema seotud alusetult kulutatud summaga või halduskaristustega, mida oleks kohaldatud. Kindlamääraliste finantskorrektsioonide kasutamine peaks piirduma juhtudega, kus ei ole võimalik arvutada täpset alusetult kulutatud summat.

Lisaks tuleb suunistes kindlaks määrata, et juhtimissüsteemide hindamise puhul piirduvad sertifitseerimisasutustelt oodatavad kontrollid liidu eeskirjade haldamisega nende süsteemide poolt ning ei laiene üksikute toetusesaajate toetuskõlblikkuse tingimustele, mis on sätestatud ÜPP strateegiakavades.

Nõukogu palub komisjonil kooskõlas väljakuulutatud eesmärkidega tagada, et uue rakendamismudeliga ei kaasneks liikmesriikide koormuse märkimisväärne kasv, vaid pigem üldine lihtsustamine, ning tagada ühtlasi liidu finantshuvide kaitse, eelkõige ÜPP strateegiakavade heakskiitmise menetluse ja horisontaalmääruse artikli 59 rakendamise kaudu. Samuti palub nõukogu komisjonil mitte tühistada uue rakendamismudeli kasutuselevõtust tulenevat haldusalast kasu, nõudes seire ja hindamise jaoks täiendavat aruandlust.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus lisameetmete kohta liidu eelarve kaitsmiseks pettuste ja eeskirjade eiramiste eest ühise põllumajanduspoliitika raames ühtse andmekaevevahendi üldise kohaldamise nõude kaudu

Nõukogu ja Euroopa Parlament kohustuvad vaatama läbi ettepaneku andmekaevevahendi kohustusliku kasutamise kohta liikmesriikides, võttes arvesse komisjoni 2025. aastaks esitatavat aruannet, milles hinnatakse ühtse andmekaevevahendi kasutamist ja selle koostalitlusvõimet, pidades silmas selle üldist kasutuselevõttu liikmesriikides.

Komisjoni avaldus sertifitseerimisasutuste kohta seoses ühise põllumajanduspoliitikaga

Komisjon võtab teadmiseks uue põhjenduse 13 lisamise Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EL) 2021/2116 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta seoses määratud sertifitseerimisasutusi käsitleva teabe edastamisega. Komisjon saab liikmesriikidelt teavet avaliku ja erasektori sertifitseerimisasutuste määramise kohta ja peab järelevalve eesmärgil selliste asutuste kohta ajakohastatud registrit. Komisjon tuletab meelde oma kohustust edastada kõnealune määratud sertifitseerimisasutuste loetelu parlamendile.

Komisjoni avaldus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (EAFRD) seotud kulukohustuste vabastamise kohta

Komisjon kinnitab, et kui EAFRD rahastuse puhul tekib kulukohustuste vabastamise risk, saadavad komisjoni talitused liikmesriikide ametiasutustele kirja, et hoiatada neid sellisest riskist piisavalt varakult enne kulukohustuste automaatse vabastamise kohaldamiskuupäeva. Kirja eesmärk on julgustada kasutama EAFRD rahastust suuremal määral ja uurida liikmesriikidega võimalusi, kuidas seda saaks teha.

Komisjon püüab ühtlasi ära hoida kulukohustuste vabastamist konkreetsete asjaolude puhul. Selleks kohaldatakse täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/2116 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta) sätestatud asjakohaseid norme, et katkestada kulukohustustest vabastamise periood käimasolevate kohtumenetluste või vaiete korral. Peale selle austatakse täielikult eelkõige reeglit mitte kohaldada kulukohustuste vabastamist juhul, kui eelarvelisi kulukohustusi ei järgitud vääramatu jõu tõttu, mis mõjutas oluliselt ÜPP strateegiakava rakendamist.

Komisjoni avaldus, mis käsitleb volituste liitmist ühise põllumajanduspoliitika puhul

Komisjon tuletab meelde oma kohustust järgida 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet. Vastavalt kokkuleppe punktile 31 võib volitusi liita tingimusel, et komisjon esitab objektiivse põhjenduse, mis tugineb ühe ja sama õigusaktiga antava kahe või enama volituse vahelisele sisulisele seosele. Ka delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise käigus peetavate konsultatsioonide eesmärk on selgitada, milliseid volitusi võib pidada omavahel sisuliselt seotuks.

Komisjoni avaldus lisameetmete kohta, millega kaitstakse ELi eelarvet pettuse ja õigusnormide rikkumise vastu ning nõutakse komisjoni loodud ühtse andmekaevevahendi kohustuslikku kasutamist

Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe punktides 30–33 on nõutud, et komisjon teeks kättesaadavaks liikmesriikides üldiseks kohaldamiseks sobiva lõimitud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja järelevalvesüsteemi, sealhulgas ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi, et võimaldada nõutavatele andmetele juurdepääsu ja nende analüüsimist. Lisaks leppisid kolm nimetatud institutsiooni kokku teha asjakohaste alusaktidega seotud seadusandliku menetluse käigus siirast koostööd, tagamaks, et selles küsimuses võetakse Euroopa Ülemkogu 2020. aasta juuli kohtumise järeldustel põhinevad järelmeetmed.

Komisjon peab tervitatavaks uusi sätteid, mille kohaselt tekib komisjonil kohustus teha kättesaadavaks ühtne andmekaevevahend, ning horisontaalmääruse artiklite sätteid rühmi käsitlevate andmete avaldamise kohta, ent kaasseadusandjatega ÜPP suhtes kokku lepitud lähenemisviis ei kajasta asjakohaselt institutsioonidevahelise kokkuleppe soovitud eesmärki ja vaimu. Komisjon märgib siiski, et sarnaselt ühissätete määruse suhtes saavutatud kokkuleppele ei ole vahendi kasutamine liikmesriikidele kohustuslik. Seepärast leiab komisjon kooskõlas avaldusega, mille komisjon tegi ühissätete määruse suhtes saavutatud kaasseadusandjate kokkuleppe kohta, et ÜPP suhtes saavutatud kaasseadusandjate kokkulepe ühtse andmekaevevahendi kasutamise kohta vastavalt artikli 59 lõikele 2 (liidu finantshuvide kaitse) ning rühmi käsitlevate andmete kogumise ja avaldamise kohta vastavalt artiklile 98 (läbipaistvus) ei suurenda piisavalt liidu eelarve kaitset pettuse ja õigusnormide rikkumise vastu ega taga tõhusat kontrolli huvide konflikti, õigusnormide rikkumise, topeltrahastamise ja vahendite kuritegeliku väärkasutuse üle. Sellest tulenevalt peab komisjon tervitatavaks ka kolme institutsiooni ühisavaldust ühtse andmekaevevahendi kohta.

Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus iga-aastase tulemuslikkuse seire kohta ühise põllumajanduspoliitika raames

Euroopa Parlament ja komisjon tuletavad meelde, et pidades silmas uut rakendamismudelit ja tulemusraamistikku, mis kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames ajavahemikuks 2023–2027, on iga-aastased tulemusaruanded, iga-aastane seire ja iga kahe aasta tagant toimuv tulemuslikkuse läbivaatamine ÜPP strateegiakavades seatud eesmärkide täitmiseks väga olulised.

Euroopa Parlament ja komisjon on sellega seoses üksmeelel, et komisjonil tuleb igal aastal esitada Euroopa Parlamendile põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis aruanne iga-aastase tulemuslikkuse seire alal tehtud edusammude kohta.

Euroopa Parlamendi avaldus ühise põllumajanduspoliitika rakendamise ja läbipaistvuse kohta

Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) uus õigusraamistik annab liikmesriikidele riiklike strateegiakavade koostamisel ja rakendamisel suurema paindlikkuse. See võimaldab kohanduda kohalike vajadustega, tagades samal ajal, et lõplikud vahendite saajad täidavad üldisi rahastamiskõlblikkuse tingimusi. Uus rakendamismudel, millega võetakse kasutusele tulemuspõhine lähenemisviis, tähendab ka seda, et põllumajandusfondide haldamise ja kontrollimisega seotud vastutus antakse liidu tasandilt märkimisväärselt suures osas üle liikmesriikide ametiasutustele.

Euroopa Parlament on seisukohal, et kaasseadusandjate vahel saavutatud institutsioonidevaheline kokkulepe sisaldab vajalikke kaitsemeetmeid, et vältida komisjoni poolt heaks kiidetud liikmesriikide riiklike strateegiakavade nõuetekohast rakendamist ohustada võivaid riske. Euroopa Parlament jälgib tähelepanelikult, kuidas liikmesriigid komisjoni poolt heaks kiidetud riiklikke strateegiakavu rakendavad, ning täidab täiel määral komisjoni töö järelevalvaja rolli, mis on talle antud aluslepingute alusel ja nagu on määratletud ÜPP määrustes.

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret, tagatakse liidu finantshuvide tõhus kaitse, sealhulgas selliste andmete kogumine ja avaldamine, mis hõlmavad rühmi, kes tagavad tõhusa kontrolli huvide konfliktide, õigusnormide rikkumiste, topeltrahastamise probleemide ja vahendite kuritegeliku väärkasutamise üle. Pidades silmas ühtse andmekaevevahendi kasutamist liikmesriikides, toetab Euroopa Parlament kohustust vaadata selle kohustuslikku kasutamist kõigis liikmesriikides käsitlev ettepanek läbi pärast 2025. aastaks esitatavat komisjoni aruannet, milles hinnatakse selle kasutamist ja koostalitlusvõimet.

---

(1)  ELT L 435, 6.12.2021, lk 187.

---

| 6.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 488/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 488/6

---

Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2117 (millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) (1) kohta

(2021/C 488/03)

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus mitmepoolsel tasandil toimuva ennetava tegevuse kohta seoses ELi tervishoiu- ja keskkonnastandardite kohaldamisega imporditavate põllumajandustoodete suhtes

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tunnistavad vajadust saavutada kooskõlas rahvusvaheliste kaubanduseeskirjadega suurem sidusus Euroopa Liidus põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate tervishoiu- ja keskkonnastandardite ning imporditavate põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate standardite vahel. Selleks et tegeleda säästva arengu küsimustega, eelkõige kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega, mis on üleilmsed probleemid, ning vastata kodanike ootustele kvaliteetsema ja jätkusuutlikuma toidu järele, on Euroopa Liit neid standardeid aastaid pidevalt tõstnud. Euroopa rohelise kokkuleppe ja selle valdkondlike strateegiatega, sealhulgas komisjoni teatisega „Talust taldrikule“ strateegia kohta püütakse selle eesmärgi saavutamise suunas liikuda ning selle tõttu karmistatakse ELis kohaldatavaid standardeid, sealhulgas vajaduse korral imporditavate toodete suhtes.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tunnistavad vajadust osaleda rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade jõustamisel ja parandamisel ennetavalt mitmepoolsel tasandil, et suurendada rahvusvaheliste keskkonnaalaste eesmärkide ambitsioonikust. Nagu on märgitud komisjoni teatises kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta, on samuti asjakohane, et Euroopa Liit nõuab teatavatel WTO eeskirjades kindlaksmääratud tingimustel, et imporditavad põllumajandustooted vastaksid teatavatele tootmisnõuetele, et tagada Euroopa Liidus põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate tervishoiu-, loomade heaolu- ja keskkonnastandardite tõhusus ning aidata kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe ja „Talust taldrikule“ strateegia täielikule elluviimisele. Arvestades oma turu tähtsust rahvusvahelises kaubanduses, saab Euroopa Liit kasutada oma mõjuvõimu, et tõsta tervishoiu- ja keskkonnastandardeid kogu maailmas ning aidata seeläbi kaasa rahvusvaheliste keskkonnaeesmärkide, näiteks Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tervitavad kaubanduspoliitika ülevaates esitatud laiemat lähenemisviisi seoses vajadusega kaasata mitmepoolsel tasandil rohkem selliseid põhiküsimusi nagu strateegilised varud, eelkõige seetõttu, et toit on esmatarbekaup. Üleilmse toiduga kindlustatuse parandamine tähendab põllumajandusturgude ebastabiilsuse vähendamist mitmepoolse koostöö suurendamise kaudu, mis läheb kaugemale turumoonutuste vähendamisest, mis on küll vajalik, kuid ebapiisav tegur rahvusvaheliste turgude stabiliseerimiseks.

Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ühisavaldus ELi suhkrusektoriga seotud ühise turukorralduse sätete kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tunnistavad, et pärast 2017. aasta oktoobris toimunud suhkrukvootide kaotamist esineb suhkrusektoris raskusi, nagu rahvusvaheliste turgude ebastabiilsus, tarbimise seisak ning suhkrupeedi ja suhkru tootmise vähenemine. Selline olukord tekitab ELi suhkrusektorile muret.

Sektori praegust olukorda ja kohanemisstrateegiaid hinnatakse põhjalikult 2021. aasta sügiseks lõpule viidava uuringu raames. Uuringus analüüsitakse suhkrusektori jaoks kättesaadavaid Euroopa ja riiklikke poliitikavahendeid, erasektori ja avaliku sektori asutuste vastavaid rolle sektorit mõjutavatele suurtele riskidele reageerimisel ning määratakse kindlaks võimalikud strateegiad Euroopa suhkrusektori vastupanuvõime parandamiseks.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kaaluvad nimetatud uuringus esitatud peamisi leide ja järeldusi arvesse võttes kõiki asjakohaseid edasisi poliitikasuundi. Sellised tulevased poliitikasuunad võivad hõlmata kõiki asjakohaseid regulatiivseid ja mitteregulatiivseid algatusi, mis on seotud turu- ja kriisiohjevahenditega, turu läbipaistvusega suhkru tarneahelas, kasvatajate ja suhkrutootjate vaheliste lepinguliste suhetega, rahvusvahelise kaubandusega ja biomajanduse arenguga.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus ELi tervishoiu- ja keskkonnastandardite kohaldamise kohta imporditavate põllumajandustoodete suhtes

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles esitama hiljemalt 2022. aasta juuniks aruande, mis sisaldab hinnangut ELi tervishoiu- ja keskkonnastandardite (sealhulgas loomade heaolu standardid ning protsessid ja tootmismeetodid) imporditavate põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete suhtes kohaldamise põhjenduste ja õigusliku teostatavuse kohta ning milles määratakse kindlaks konkreetsed algatused, et tagada kooskõlas WTO eeskirjadega nende kohaldamise parem järjepidevus. Aruanne peaks hõlmama kõiki asjakohaseid avaliku poliitika valdkondi, sealhulgas ühist põllumajanduspoliitikat, tervise- ja toiduohutuspoliitikat, keskkonnapoliitikat ja ühist kaubanduspoliitikat.

Komisjoni avaldus impordi korral kohaldatavate jääkide piirnormide ja codex’is esitatud jääkide piirnormide läbivaatamise kohta

Euroopa Komisjon tagab ka edaspidi, et pärast toimeainete kohta kättesaadava teadusliku teabe põhjalikku hindamist kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (3) kohaste menetlustega seoses ning kooskõlas WTO eeskirjadega, hinnatakse ja vaadatakse läbi codex’is esitatud jääkide piirnormid (CXL) nende toimeainete puhul, mis ei ole ELis (enam) heaks kiidetud, nii et mis tahes jäägid toidus või söödas ei kujuta endast tarbijatele mingit ohtu. Lisaks praegu kaalutavatele tervise ja hea põllumajandustava aspektidele võtab komisjon impordi korral kohaldatavaid jääkide piirnorme käsitlevate taotluste hindamisel või nende toimeainete impordi korral kohaldatavate jääkide piirnormide läbivaatamisel, mida ELis enam heaks ei kiideta, kooskõlas WTO eeskirjadega arvesse ka ülemaailmseid keskkonnaprobleeme. Ettepanek, mille komisjon esitab kestlike toidusüsteemide õigusraamistiku kohta, on oluline lisasamm selle eesmärgi täielikuks saavutamiseks kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega.

Komisjoni avaldus toitumisalase ja koostisosi käsitleva teabe esitamise kohta veini ja aromatiseeritud veinitoodete märgistusel

Komisjon on seisukohal, et tooteid, mille alkoholisisaldus on kuni 1,2 mahuprotsenti, tuleks jätkuvalt reguleerida toidualase teabe määrusega, ning jätab endale õiguse pöörduda tagasi veini märgistamise õigusraamistiku juurde tulevase algatuse raames, mis käsitleb kõigi alkohoolsete jookide märgistamist kooskõlas ELi vähktõvevastase võitluse kavaga.

Samuti leiab komisjon, et praegust kompromissi koostisainete loetelu ja toitumisalase teabe esitamise osas veini ja aromatiseeritud veinitoodete märgistusel ei saa käsitada pretsedendina edaspidise seadusandliku ettepaneku ja läbirääkimiste jaoks, ning jätab endale õiguse viia kõigi veinide märgistamisnõuded vastavusse ELi vähktõvevastase võitluse kavaga.

---

(1)  ELT L 435, 6.12.2021, lk 262.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009, taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

---