# Euroopa Liidu C 504/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 504 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik14. detsember 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 504

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik14. detsember 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2021/C 504/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli tulemuste kohta | 1 |
| 2021/C 504/02 | Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb uut Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2021–2030 | 9 |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2021/C 504/03 | Nõukogu soovitus, 29. november 2021, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks | 21 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2021/C 504/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli tulemuste kohta

1

2021/C 504/02

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb uut Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2021–2030

9

SOOVITUSED

Nõukogu

2021/C 504/03

Nõukogu soovitus, 29. november 2021, milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks

21

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 504/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  ) | 30 |
| 2021/C 504/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  ) | 31 |
| 2021/C 504/06 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  ) | 32 |
| 2021/C 504/07 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 504/08 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  ) | 34 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 504/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  )

1

30

2021/C 504/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  )

1

31

2021/C 504/06

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  )

1

32

2021/C 504/07

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  )

1

33

2021/C 504/08

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  )

1

34

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2021/C 504/09 | Teatis teatavatele isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 35 |
| 2021/C 504/10 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2196, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2193, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 36 |
| 2021/C 504/11 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 37 |
| 2021/C 504/12 | Teatis isikutele ja üksusele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitlevas nõukogu otsuses (ÜVJP) 2020/1999, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2197, ja nõukogu määruses (EL) 2020/1998, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2195 | 39 |
| 2021/C 504/13 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2020/1999 ja nõukogu määruses (EL) 2020/1998, mis käsitlevad inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid | 40 |
| 2021/C 504/14 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2199, ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2194, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 41 |
| 2021/C 504/15 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ning nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 42 |
| 2021/C 504/16 | Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2015/1333 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2198, ja nõukogu määruses (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2192. | 43 |
| 2021/C 504/17 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses (ÜVJP) 2015/1333 ja nõukogu määruses (EL) 2016/44 sätestatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas | 44 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 504/18 | Euro vahetuskurss — 13. detsember 2021 | 45 |
| | Kontrollikoda |
| 2021/C 504/19 | Aruanne eelarveaasta 2020 tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni tegevusest määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud ülesannete täitmisel | 46 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 504/20 | Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. jaanuar 2022
  (Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004
  artiklile 10) | 47 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2021/C 504/09

Teatis teatavatele isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

35

2021/C 504/10

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2196, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2193, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

36

2021/C 504/11

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

37

2021/C 504/12

Teatis isikutele ja üksusele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitlevas nõukogu otsuses (ÜVJP) 2020/1999, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2197, ja nõukogu määruses (EL) 2020/1998, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2195

39

2021/C 504/13

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2020/1999 ja nõukogu määruses (EL) 2020/1998, mis käsitlevad inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid

40

2021/C 504/14

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2199, ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2194, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

41

2021/C 504/15

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ning nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

42

2021/C 504/16

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2015/1333 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2198, ja nõukogu määruses (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2192.

43

2021/C 504/17

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses (ÜVJP) 2015/1333 ja nõukogu määruses (EL) 2016/44 sätestatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas

44

Euroopa Komisjon

2021/C 504/18

Euro vahetuskurss — 13. detsember 2021

45

Kontrollikoda

2021/C 504/19

Aruanne eelarveaasta 2020 tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni tegevusest määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud ülesannete täitmisel

46

Euroopa Komisjon

2021/C 504/20

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. jaanuar 2022
  (Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004
  artiklile 10)

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004

artiklile 10)

47

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 504/21 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine | 48 |
| 2021/C 504/22 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 57 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 504/21

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

48

2021/C 504/22

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli tulemuste kohta

(2021/C 504/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE, ET:

| 1. | käesolev resolutsioon tugineb resolutsioonile Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 kohta, (1) resolutsioonile, millega kehtestatakse suunised ELi noortedialoogi juhtimiseks, (2) järeldustele Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta, (3) järeldustele, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel, (4) ning ELi noortedialoogi eelmiste tsüklite tulemustele; |
| --- | --- |

1.

käesolev resolutsioon tugineb resolutsioonile Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 kohta, (1) resolutsioonile, millega kehtestatakse suunised ELi noortedialoogi juhtimiseks, (2) järeldustele Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta, (3) järeldustele, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel, (4) ning ELi noortedialoogi eelmiste tsüklite tulemustele;

| 2. | resolutsioonis Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 kohta on sätestatud üldised eesmärgid, juhtpõhimõtted ja alus edasiseks koostööks noortevaldkonnas ELi tasandil. Selles kutsutakse üles noorte suuremale osalemisele otsustajatega peetavas dialoogis ning erineva tausta ja sotsiaalsete rühmadega noorte kaasamisele; |
| --- | --- |

2.

resolutsioonis Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 kohta on sätestatud üldised eesmärgid, juhtpõhimõtted ja alus edasiseks koostööks noortevaldkonnas ELi tasandil. Selles kutsutakse üles noorte suuremale osalemisele otsustajatega peetavas dialoogis ning erineva tausta ja sotsiaalsete rühmadega noorte kaasamisele;

| 3. | ELi noortedialoog on ELi noorte osalusmehhanism. See on foorum järjepidevaks ühiseks aruteluks ja konsulteerimiseks ELi tasandi koostöö prioriteetide, rakendamise ja järelmeetmete üle noortevaldkonnas (5) otsustajate, noorte ja neid esindavate organisatsioonide vahel ning võimaldab püsivat partnerlust nende protsesside juhtimisel kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

3.

ELi noortedialoog on ELi noorte osalusmehhanism. See on foorum järjepidevaks ühiseks aruteluks ja konsulteerimiseks ELi tasandi koostöö prioriteetide, rakendamise ja järelmeetmete üle noortevaldkonnas (5) otsustajate, noorte ja neid esindavate organisatsioonide vahel ning võimaldab püsivat partnerlust nende protsesside juhtimisel kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil;

| 4. | liikmesriike innustatakse võimaldama noorte osalemist ELi noortedialoogi rakendamise kõigis etappides, kaasates noortesektorit ja andes vajaduse korral vastavale riiklikule noortenõukogule (6) juhtiva rolli riiklikus töörühmas ja Euroopa juhtrühmas; |
| --- | --- |

4.

liikmesriike innustatakse võimaldama noorte osalemist ELi noortedialoogi rakendamise kõigis etappides, kaasates noortesektorit ja andes vajaduse korral vastavale riiklikule noortenõukogule (6) juhtiva rolli riiklikus töörühmas ja Euroopa juhtrühmas;

| 5. | ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli tulemused põhinevad selle vältel toimunud kolmel ELi noortekonverentsil, riiklike ja Euroopa kvalitatiivsete konsultatsioonide tagasisidel ja dialoogietapi üritustel, ELi noortedialoogi keskse küsitluse kvantitatiivsetel tulemustel ning mõjuetapi tulemustel riiklikul ja Euroopa tasandil ning need aitavad integreerida noorte-eesmärgi nr 9 „Koht ja osalusvõimalused kõigile“ mitmetasandilist ja valdkondadevahelist rakendamist; Tsüklit koordineeris Euroopa tasandil Euroopa juhtrühm; |
| --- | --- |

5.

ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli tulemused põhinevad selle vältel toimunud kolmel ELi noortekonverentsil, riiklike ja Euroopa kvalitatiivsete konsultatsioonide tagasisidel ja dialoogietapi üritustel, ELi noortedialoogi keskse küsitluse kvantitatiivsetel tulemustel ning mõjuetapi tulemustel riiklikul ja Euroopa tasandil ning need aitavad integreerida noorte-eesmärgi nr 9 „Koht ja osalusvõimalused kõigile“ mitmetasandilist ja valdkondadevahelist rakendamist; Tsüklit koordineeris Euroopa tasandil Euroopa juhtrühm;

| 6. | käesoleva dokumendi eesmärk on tagada, et asjaomased sidusrühmad tunnustaksid ja järgiksid ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli tulemusi riikliku ja Euroopa noortepoliitika kontekstis, ning tagada ELi noortedialoogi protsessi ja selle tulemuste rakendamise kvaliteet ja järjepidevus; |
| --- | --- |

6.

käesoleva dokumendi eesmärk on tagada, et asjaomased sidusrühmad tunnustaksid ja järgiksid ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli tulemusi riikliku ja Euroopa noortepoliitika kontekstis, ning tagada ELi noortedialoogi protsessi ja selle tulemuste rakendamise kvaliteet ja järjepidevus;

ARVESTADES, ET

| 7. | ELi noortedialoogi kaheksas tsükkel Saksamaa, Portugali ja Sloveenia eesistumise ajal ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 ühise pealkirja all „Euroopa noortele – noored Euroopale: ruum demokraatiale ja osalemisele“ põhineb Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 noorte-eesmärkidel, eelkõige noorte-eesmärgil nr 9 „Koht ja osalusvõimalused kõigile“; |
| --- | --- |

7.

ELi noortedialoogi kaheksas tsükkel Saksamaa, Portugali ja Sloveenia eesistumise ajal ajavahemikul 1. juulist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 ühise pealkirja all „Euroopa noortele – noored Euroopale: ruum demokraatiale ja osalemisele“ põhineb Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 noorte-eesmärkidel, eelkõige noorte-eesmärgil nr 9 „Koht ja osalusvõimalused kõigile“;

| 8. | kuigi resolutsioonis Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 kohta kutsutakse üles noorte suuremale osalemisele ELi noortedialoogi protsessis, nõuab see piisavat, eelkõige rahalist ja inimressursside alast suutlikkust, et jõuda kõigi noorteni kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil ning neile teavet jagada; |
| --- | --- |

8.

kuigi resolutsioonis Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 kohta kutsutakse üles noorte suuremale osalemisele ELi noortedialoogi protsessis, nõuab see piisavat, eelkõige rahalist ja inimressursside alast suutlikkust, et jõuda kõigi noorteni kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil ning neile teavet jagada;

| 9. | riiklike töörühmade panus on oluline ELi noortedialoogi protsesside juhtimisel riiklikul tasandil, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eelkõige erinevate noorterühmadeni jõudmisel ning erinevate riiklike, piirkondlike ja kohalike sidusrühmade protsessi kaasamisel; |
| --- | --- |

9.

riiklike töörühmade panus on oluline ELi noortedialoogi protsesside juhtimisel riiklikul tasandil, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eelkõige erinevate noorterühmadeni jõudmisel ning erinevate riiklike, piirkondlike ja kohalike sidusrühmade protsessi kaasamisel;

| 10. | rahvusvaheliste valitsusväliste noorteorganisatsioonide panus on oluline, et tuua poliitikadialoogi erinevaid perspektiive kogu Euroopast ning tagada kvaliteetne panus ELi noortedialoogi protsessi riikidevahelisse mõõtmesse; |
| --- | --- |

10.

rahvusvaheliste valitsusväliste noorteorganisatsioonide panus on oluline, et tuua poliitikadialoogi erinevaid perspektiive kogu Euroopast ning tagada kvaliteetne panus ELi noortedialoogi protsessi riikidevahelisse mõõtmesse;

| 11. | üks kaheksanda tsükli eripära oli rõhuasetus osalemise kvaliteedile ja digitaalsete vahendite valdavale kasutamisele tervishoiukriisi kontekstis. ELi noortedialoogi protsessi kaheksas tsükkel toimus COVID-19 pandeemia ajal, mil enamikus ELi riikides olid kehtestatud sotsiaalse distantseerumise meetmed, mis piiras füüsiliste kohtumiste pidamise võimalust. Pandeemia tõttu korraldati kõik kolm ELi noortekonverentsi tihedas koostöös vastavate riiklike noortenõukogudega virtuaalses formaadis; |
| --- | --- |

11.

üks kaheksanda tsükli eripära oli rõhuasetus osalemise kvaliteedile ja digitaalsete vahendite valdavale kasutamisele tervishoiukriisi kontekstis. ELi noortedialoogi protsessi kaheksas tsükkel toimus COVID-19 pandeemia ajal, mil enamikus ELi riikides olid kehtestatud sotsiaalse distantseerumise meetmed, mis piiras füüsiliste kohtumiste pidamise võimalust. Pandeemia tõttu korraldati kõik kolm ELi noortekonverentsi tihedas koostöös vastavate riiklike noortenõukogudega virtuaalses formaadis;

| 12. | eesistujariik Saksamaa keskendus noorte demokraatiateadlikkusele ja demokraatlikule kaasatusele Euroopas loosungi „Noored ja demokraatia“ all. Riiklike ja Euroopa tasandi konsultatsioonide ja ürituste alusena esitati liikmesriikide riiklikele töörühmadele ja rahvusvahelistele valitsusvälistele noorteorganisatsioonidele mitmeid kvalitatiivseid küsimusi, keskendudes noorte-eesmärgi nr 9 „Koht ja osalusvõimalused kõigile“ seitsmele sihile; |
| --- | --- |

12.

eesistujariik Saksamaa keskendus noorte demokraatiateadlikkusele ja demokraatlikule kaasatusele Euroopas loosungi „Noored ja demokraatia“ all. Riiklike ja Euroopa tasandi konsultatsioonide ja ürituste alusena esitati liikmesriikide riiklikele töörühmadele ja rahvusvahelistele valitsusvälistele noorteorganisatsioonidele mitmeid kvalitatiivseid küsimusi, keskendudes noorte-eesmärgi nr 9 „Koht ja osalusvõimalused kõigile“ seitsmele sihile;

| 13. | eesistujariik Portugal keskendus mitmetasandilise valitsemise tugevdamisele, edendades noorte osalemist otsustusprotsessides, ning pööras erilist tähelepanu noorte osalemisele digitaalse innovatsiooni kaudu. Tähelepanu pöörati ka noortepoliitika puhul järgitavatele noorte õigustel põhinevatele lähenemisviisidele ning seda käsitleti noorteministrite nõukogu 17. mai 2021. aasta istungil toimunud poliitilises mõttevahetuses. Kuna Portugali eesistumisperiood langes kokku üleminekuga dialoogietapist rakendusetappi, töötati noorte-eesmärgi nr 9 rakendamiseks välja konkreetseid meetmeid sisaldav pakett, võttes arvesse kvalitatiivseid konsultatsioone ja üritusi käsitlevaid aruandeid ning Portugali ELi noortekonverentsi delegaatide arutelusid. Lisaks toimus 48-tunnine häkaton „Solve the Gap“, mille tulemusena loodi veebipõhine vahend, et edendada noorte kaasatust demokraatlikesse protsessidesse. Vahend on kättesaadav Euroopa Noorteportaalis; |
| --- | --- |

13.

eesistujariik Portugal keskendus mitmetasandilise valitsemise tugevdamisele, edendades noorte osalemist otsustusprotsessides, ning pööras erilist tähelepanu noorte osalemisele digitaalse innovatsiooni kaudu. Tähelepanu pöörati ka noortepoliitika puhul järgitavatele noorte õigustel põhinevatele lähenemisviisidele ning seda käsitleti noorteministrite nõukogu 17. mai 2021. aasta istungil toimunud poliitilises mõttevahetuses. Kuna Portugali eesistumisperiood langes kokku üleminekuga dialoogietapist rakendusetappi, töötati noorte-eesmärgi nr 9 rakendamiseks välja konkreetseid meetmeid sisaldav pakett, võttes arvesse kvalitatiivseid konsultatsioone ja üritusi käsitlevaid aruandeid ning Portugali ELi noortekonverentsi delegaatide arutelusid. Lisaks toimus 48-tunnine häkaton „Solve the Gap“, mille tulemusena loodi veebipõhine vahend, et edendada noorte kaasatust demokraatlikesse protsessidesse. Vahend on kättesaadav Euroopa Noorteportaalis;

| 14. | eesistujariik Sloveenia uuris kodanikuühiskonna tegutsemisruumi tähtsust noorte osaluse kontekstis ja viise nimetatud tegutsemisruumi kaitsmiseks. Samuti vaadeldi ELi noortedialoogi keskse küsitluse kvantitatiivseid tulemusi ja Portugali eesistumise ajal esitatud suunavate küsimuste tulemusi, kasutades neid noorte-eesmärgi nr 9 ja selle sihtide rakendamise heade tavade uurimiseks ning muutes need tavad noortemeetmeteks. Kindlaks on tehtud nende rakendamist takistavad asjaolud ja edasised sammud; |
| --- | --- |

14.

eesistujariik Sloveenia uuris kodanikuühiskonna tegutsemisruumi tähtsust noorte osaluse kontekstis ja viise nimetatud tegutsemisruumi kaitsmiseks. Samuti vaadeldi ELi noortedialoogi keskse küsitluse kvantitatiivseid tulemusi ja Portugali eesistumise ajal esitatud suunavate küsimuste tulemusi, kasutades neid noorte-eesmärgi nr 9 ja selle sihtide rakendamise heade tavade uurimiseks ning muutes need tavad noortemeetmeteks. Kindlaks on tehtud nende rakendamist takistavad asjaolud ja edasised sammud;

LEIAVAD, ET:

| 15. | iga ELi noortedialoogi tsükkel tugineb eelmistele tsüklitele, ELi noortekonverentsidele ja ELi nõukogu eesistujariikide tööle noortevaldkonnas. Ülemkogu rõhutab eesistujariikide kolmiku ühtsuse rolli ja tähtsust kõikide ELi noortedialoogi tsüklite eesmärkide saavutamisel ning noorte-eesmärkide raames kehtestatud sihtide saavutamisel, sidudes omavahel järjestikused tsüklid; |
| --- | --- |

15.

iga ELi noortedialoogi tsükkel tugineb eelmistele tsüklitele, ELi noortekonverentsidele ja ELi nõukogu eesistujariikide tööle noortevaldkonnas. Ülemkogu rõhutab eesistujariikide kolmiku ühtsuse rolli ja tähtsust kõikide ELi noortedialoogi tsüklite eesmärkide saavutamisel ning noorte-eesmärkide raames kehtestatud sihtide saavutamisel, sidudes omavahel järjestikused tsüklid;

| 16. | riiklikud töörühmad kasutasid mitmesuguseid meetodeid, nagu osalusel põhinevad visuaalsed meetodid ja osalustegevuse uurimismeetodid, ümarlauaüritused ja veebipõhised noortedialoogi üritused. Rahvusvahelised valitsusvälised noorteorganisatsioonid aitasid korraldada ümarlauaüritusi, kus osalesid poliitikakujundajad ja noored Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

16.

riiklikud töörühmad kasutasid mitmesuguseid meetodeid, nagu osalusel põhinevad visuaalsed meetodid ja osalustegevuse uurimismeetodid, ümarlauaüritused ja veebipõhised noortedialoogi üritused. Rahvusvahelised valitsusvälised noorteorganisatsioonid aitasid korraldada ümarlauaüritusi, kus osalesid poliitikakujundajad ja noored Euroopa tasandil;

| 17. | Euroopa juhtrühm tegi ettepaneku ELi noortedialoogi keskse küsitluse kohta, et uurida noorte osaluse muid segmente, eesmärgiga kaasata võimalikult palju erinevaid hääli ning julgustada riiklikke töörühmi ja rahvusvahelisi valitsusväliseid noorteorganisatsioone keskenduma rohkem dialoogiprotsessis osalemise kvalitatiivsetele ja sisukamatele vormidele ning seega andma ELi tasandi konsultatsioonidele lisaväärtust; |
| --- | --- |

17.

Euroopa juhtrühm tegi ettepaneku ELi noortedialoogi keskse küsitluse kohta, et uurida noorte osaluse muid segmente, eesmärgiga kaasata võimalikult palju erinevaid hääli ning julgustada riiklikke töörühmi ja rahvusvahelisi valitsusväliseid noorteorganisatsioone keskenduma rohkem dialoogiprotsessis osalemise kvalitatiivsetele ja sisukamatele vormidele ning seega andma ELi tasandi konsultatsioonidele lisaväärtust;

| 18. | kolme osaleva ELi eesistujariigi ning nende vastavate riiklike noortenõukogude, Euroopa Noortefoorumi ja Euroopa Komisjoni vaheline sisukas koostöö ja koosloomine olid üks ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli rakendamise aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

18.

kolme osaleva ELi eesistujariigi ning nende vastavate riiklike noortenõukogude, Euroopa Noortefoorumi ja Euroopa Komisjoni vaheline sisukas koostöö ja koosloomine olid üks ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli rakendamise aluspõhimõtteid;

| 19. | ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli õnnestumise keskne aspekt oli noorte ja noorteorganisatsioonide paigutamine tsükli ja kõigi selle tegevuste kavandamise, planeerimise, rakendamise, seire, hindamise ja järelmeetmete keskmesse, näiteks tagades, et eesistujariigi riiklikel noortenõukogudel oleks õigus osaleda Euroopa juhtrühma juhtimises; |
| --- | --- |

19.

ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli õnnestumise keskne aspekt oli noorte ja noorteorganisatsioonide paigutamine tsükli ja kõigi selle tegevuste kavandamise, planeerimise, rakendamise, seire, hindamise ja järelmeetmete keskmesse, näiteks tagades, et eesistujariigi riiklikel noortenõukogudel oleks õigus osaleda Euroopa juhtrühma juhtimises;

| 20. | lisaks on oluline tunnustada rahvusvaheliste valitsusväliste noorteorganisatsioonide kaasatust ELi noortedialoogi protsessi ning nende panust sellesse, et tagada dialoogi tugev Euroopa mõõde; tagada tuleks kestlik, struktuurifondidest pärinev ja piisav rahastamine ning poliitiline toetus Euroopa ja riiklikul tasandil, et nii riiklikud töörühmad kui ka rahvusvahelised valitsusvälised noorteorganisatsioonid saaksid ELi noortedialoogi ametliku protsessi raames oma ülesandeid täita; |
| --- | --- |

20.

lisaks on oluline tunnustada rahvusvaheliste valitsusväliste noorteorganisatsioonide kaasatust ELi noortedialoogi protsessi ning nende panust sellesse, et tagada dialoogi tugev Euroopa mõõde; tagada tuleks kestlik, struktuurifondidest pärinev ja piisav rahastamine ning poliitiline toetus Euroopa ja riiklikul tasandil, et nii riiklikud töörühmad kui ka rahvusvahelised valitsusvälised noorteorganisatsioonid saaksid ELi noortedialoogi ametliku protsessi raames oma ülesandeid täita;

| 21. | ELi noortekonverentsid on noortedialoogi protsessi oluline osa, luues turvalise ruumi, kus osalejatel on osalemiseks vajalikud teadmised ja võimalused, ning need konverentsid peaksid tooma kokku otsustajad, et dialoogis sisuliselt osaleda, vahetada noortega võrdsetel alustel arvamusi, koosluua nendega konverentside tulemused ning integreerida need võimaluse korral oma poliitiliste otsuste tegemisse, et tagada sisukas noorte osaluse protsess; |
| --- | --- |

21.

ELi noortekonverentsid on noortedialoogi protsessi oluline osa, luues turvalise ruumi, kus osalejatel on osalemiseks vajalikud teadmised ja võimalused, ning need konverentsid peaksid tooma kokku otsustajad, et dialoogis sisuliselt osaleda, vahetada noortega võrdsetel alustel arvamusi, koosluua nendega konverentside tulemused ning integreerida need võimaluse korral oma poliitiliste otsuste tegemisse, et tagada sisukas noorte osaluse protsess;

| 22. | kõigi ELi noortedialoogiga seotud ürituste korraldamine võimalikult kestlikul viisil ning kestlikkuse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusmõõtme arvessevõtmine on oluline element, et muuta protsess noortele ja otsustajatele tähendusrikkamaks; |
| --- | --- |

22.

kõigi ELi noortedialoogiga seotud ürituste korraldamine võimalikult kestlikul viisil ning kestlikkuse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusmõõtme arvessevõtmine on oluline element, et muuta protsess noortele ja otsustajatele tähendusrikkamaks;

| 23. | keskendumine noorte-eesmärgi nr 9 rakendamisele, et muuta selle sihid noortemeetmeteks, on andnud ELi noortedialoogi protsessile olulise uue mõõtme, tuues kaasa muudatused, mis on vajalikud noorte elu parandamiseks Euroopas, ning mille võiks tulevaste ELi noortedialoogi tsüklite käigus hea ja inspireeriva tavana vastu võtta; |
| --- | --- |

23.

keskendumine noorte-eesmärgi nr 9 rakendamisele, et muuta selle sihid noortemeetmeteks, on andnud ELi noortedialoogi protsessile olulise uue mõõtme, tuues kaasa muudatused, mis on vajalikud noorte elu parandamiseks Euroopas, ning mille võiks tulevaste ELi noortedialoogi tsüklite käigus hea ja inspireeriva tavana vastu võtta;

TUNNISTAVAD, et:

| 24. | noored on digiajastule vastava kestliku, sotsiaalse, kliimaneutraalse, jõuka ja demokraatliku Euroopa olevik ja tulevik. Nende osalemine on äärmiselt oluline Euroopa oleviku ja tuleviku kujundamisel, tagades, et kõik kodanikud saavad nautida isiklikku eneseteostust ja heaolu, ning andes neile võimaluse olla aktiivsed ja vastutustundlikud kodanikud; |
| --- | --- |

24.

noored on digiajastule vastava kestliku, sotsiaalse, kliimaneutraalse, jõuka ja demokraatliku Euroopa olevik ja tulevik. Nende osalemine on äärmiselt oluline Euroopa oleviku ja tuleviku kujundamisel, tagades, et kõik kodanikud saavad nautida isiklikku eneseteostust ja heaolu, ning andes neile võimaluse olla aktiivsed ja vastutustundlikud kodanikud;

| 25. | COVID-19 pandeemial ja pandeemia vastu võitlemiseks võetud erakorralistel meetmetel on olnud tõsine mõju noorte osalemisele ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumile noorte puhul, mis on üha enam kahanenud ja mida saaks ennetavalt kaitsta. COVID-19 pandeemia on samuti esile toonud, kui oluline on täiendavalt uurida ja arendada uusi osaluse ja kodanikuosaluse vorme, eelkõige noorte digitaalse osalemise kontekstis, tunnistades samal ajal, et eksisteerivad digilõhed ning digiosaluse piirid, ning tegeledes nendega (7); |
| --- | --- |

25.

COVID-19 pandeemial ja pandeemia vastu võitlemiseks võetud erakorralistel meetmetel on olnud tõsine mõju noorte osalemisele ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumile noorte puhul, mis on üha enam kahanenud ja mida saaks ennetavalt kaitsta. COVID-19 pandeemia on samuti esile toonud, kui oluline on täiendavalt uurida ja arendada uusi osaluse ja kodanikuosaluse vorme, eelkõige noorte digitaalse osalemise kontekstis, tunnistades samal ajal, et eksisteerivad digilõhed ning digiosaluse piirid, ning tegeledes nendega (7);

PEAVAD TERVITATAVAKS:

| 26. | noorte aktiivset osalemist riiklikes ja Euroopa kvalitatiivsetes konsultatsioonides, mida viivad ellu riiklikud töörühmad ja rahvusvahelised valitsusvälised noorteorganisatsioonid, ning noorte aktiivset osalemist Euroopa juhtrühma algatatud ELi noortedialoogi keskuuringus, samuti nende aktiivset osalemist rakendusetapis. Konsultatsioonid ja rakendusetapp hõlmasid väiksemamahuliste küsitluste, sihtrühmade, ulatuslike noortedialoogi ürituste, õpikodade, osalusmeetmete alaste teadusuuringute, osalusel põhinevate visuaalsete meetodite, ümarlaudade ja noorte digitaalse dialoogi ürituste mitmekesist ja innovatiivset kasutamist; |
| --- | --- |

26.

noorte aktiivset osalemist riiklikes ja Euroopa kvalitatiivsetes konsultatsioonides, mida viivad ellu riiklikud töörühmad ja rahvusvahelised valitsusvälised noorteorganisatsioonid, ning noorte aktiivset osalemist Euroopa juhtrühma algatatud ELi noortedialoogi keskuuringus, samuti nende aktiivset osalemist rakendusetapis. Konsultatsioonid ja rakendusetapp hõlmasid väiksemamahuliste küsitluste, sihtrühmade, ulatuslike noortedialoogi ürituste, õpikodade, osalusmeetmete alaste teadusuuringute, osalusel põhinevate visuaalsete meetodite, ümarlaudade ja noorte digitaalse dialoogi ürituste mitmekesist ja innovatiivset kasutamist;

| 27. | riiklike töörühmade ja rahvusvaheliste valitsusväliste noorteorganisatsioonide poolt, pandeemiast tingitud keerulises olukorras kavandatud ja elluviidavaid tegevusi ja meetmeid kui osa noorte-eesmärgi nr 9 noortemeetmeteks muutmise protsessist; |
| --- | --- |

27.

riiklike töörühmade ja rahvusvaheliste valitsusväliste noorteorganisatsioonide poolt, pandeemiast tingitud keerulises olukorras kavandatud ja elluviidavaid tegevusi ja meetmeid kui osa noorte-eesmärgi nr 9 noortemeetmeteks muutmise protsessist;

| 28. | edukat koostööd ja võrdset partnerlust Euroopa juhtrühmas kogu tsükli vältel, tuginedes eelmiste ELi noortedialoogi tsüklite soovitustele ELi noortedialoogi mitmetasandilise ja valdkondadevahelise rakendamise kohta; |
| --- | --- |

28.

edukat koostööd ja võrdset partnerlust Euroopa juhtrühmas kogu tsükli vältel, tuginedes eelmiste ELi noortedialoogi tsüklite soovitustele ELi noortedialoogi mitmetasandilise ja valdkondadevahelise rakendamise kohta;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES KOOSKÕLAS SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEGA JA OMA VASTAVATES PÄDEVUSVALDKONDADES:

| 29. | võtma tulevase noortepoliitika kujundamisel ja rakendamisel arvesse ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli tulemusi, sealhulgas I lisas esitatud noorte soovitusi, koostoimes kõigi noori mõjutavate poliitikatega, ning uurima täiendavaid viise Euroopa noorte-eesmärkide ja nende raames kehtestatud sihtide rakendamiseks; |
| --- | --- |

29.

võtma tulevase noortepoliitika kujundamisel ja rakendamisel arvesse ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli tulemusi, sealhulgas I lisas esitatud noorte soovitusi, koostoimes kõigi noori mõjutavate poliitikatega, ning uurima täiendavaid viise Euroopa noorte-eesmärkide ja nende raames kehtestatud sihtide rakendamiseks;

| 30. | tugevdama ja parandama ELi noortedialoogi protsessi, kaaludes ja võimaluse korral kohaldades ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli parimaid tavasid ja selle eduka rakendamise põhimõtteid, eelkõige seades noored ja noorteorganisatsioonid protsessi keskmesse ning tagades, et ELi noortedialoog on noorte juhitav protsess, mille raames toimub noortel ja otsustajatel konstruktiivset lahendust otsiv dialoog, millel on tegelik mõju. Riiklikud noortenõukogud peaksid seetõttu, kui see on asjakohane, jääma riiklike töörühmade juhtivateks sidusrühmadeks ning saama selle ülesande täitmiseks vajalikku poliitilist ja rahalist toetust; |
| --- | --- |

30.

tugevdama ja parandama ELi noortedialoogi protsessi, kaaludes ja võimaluse korral kohaldades ELi noortedialoogi kaheksanda tsükli parimaid tavasid ja selle eduka rakendamise põhimõtteid, eelkõige seades noored ja noorteorganisatsioonid protsessi keskmesse ning tagades, et ELi noortedialoog on noorte juhitav protsess, mille raames toimub noortel ja otsustajatel konstruktiivset lahendust otsiv dialoog, millel on tegelik mõju. Riiklikud noortenõukogud peaksid seetõttu, kui see on asjakohane, jääma riiklike töörühmade juhtivateks sidusrühmadeks ning saama selle ülesande täitmiseks vajalikku poliitilist ja rahalist toetust;

| 31. | tunnustama ja prioriseerima riiklike töörühmade rolli, nende hädavajalikku pühendumust protsessile ning nende tähtsust seoses teavitustegevuse ja perspektiivide mitmekesisusega; |
| --- | --- |

31.

tunnustama ja prioriseerima riiklike töörühmade rolli, nende hädavajalikku pühendumust protsessile ning nende tähtsust seoses teavitustegevuse ja perspektiivide mitmekesisusega;

| 32. | seadma ELi noortedialoogi prioriteediks ja muutma selle nähtavaks riiklikel ja ELi tasandi üritustel ning edendama noorte osalemist kõigil tasanditel toimuvates otsustusprotsessides ning toetama ja tugevdama koostööd eri sidusrühmade, nimelt Euroopa juhtrühma, riiklike töörühmade, Euroopa Noortefoorumi, riiklike noortenõukogude, rahvusvaheliste valitsusväliste noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

32.

seadma ELi noortedialoogi prioriteediks ja muutma selle nähtavaks riiklikel ja ELi tasandi üritustel ning edendama noorte osalemist kõigil tasanditel toimuvates otsustusprotsessides ning toetama ja tugevdama koostööd eri sidusrühmade, nimelt Euroopa juhtrühma, riiklike töörühmade, Euroopa Noortefoorumi, riiklike noortenõukogude, rahvusvaheliste valitsusväliste noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmade vahel;

| 33. | pakkuma vajalikku tuge, sealhulgas piisavaid rahalisi vahendeid, ja noortesõbralikke osalusvahendeid, mida on vaja, et jõuda kõigil tasanditel rohkemate noorteni, kel on erinev taust ja kes pärinevad erinevatest sotsiaalsetest rühmadest pärit noorteni ja neid teavitada, et saavutada ambitsioonikad eesmärgid, mis on seatud ELi noortedialoogi protsessile Euroopa Liidu noortestrateegias 2019–2027; |
| --- | --- |

33.

pakkuma vajalikku tuge, sealhulgas piisavaid rahalisi vahendeid, ja noortesõbralikke osalusvahendeid, mida on vaja, et jõuda kõigil tasanditel rohkemate noorteni, kel on erinev taust ja kes pärinevad erinevatest sotsiaalsetest rühmadest pärit noorteni ja neid teavitada, et saavutada ambitsioonikad eesmärgid, mis on seatud ELi noortedialoogi protsessile Euroopa Liidu noortestrateegias 2019–2027;

| 34. | tagama kestlikuma ja strateegilisema lähenemisviisi järgimise ELi noortedialoogiga seotud teabevahetuse ja teavitustegevuse kontekstis, rakendades üldist sise- ja väliskommunikatsiooni strateegiat Euroopa tasandil, ning pakkuma riiklikele töörühmadele vajaduse korral täiendavat tuge, et tõhustada oma ELi noortedialoogi alast teabevahetust, mille koosloovad noorteorganisatsioonid kooskõlas Euroopa kommunikatsioonistrateegiaga, mis on loodud noorteorganisatsioonide kaasjuhtimisel; see strateegia hõlmab ELi noortedialoogi ühist logo, millega märgistatakse kõik ELi noortedialoogi meetmed Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

34.

tagama kestlikuma ja strateegilisema lähenemisviisi järgimise ELi noortedialoogiga seotud teabevahetuse ja teavitustegevuse kontekstis, rakendades üldist sise- ja väliskommunikatsiooni strateegiat Euroopa tasandil, ning pakkuma riiklikele töörühmadele vajaduse korral täiendavat tuge, et tõhustada oma ELi noortedialoogi alast teabevahetust, mille koosloovad noorteorganisatsioonid kooskõlas Euroopa kommunikatsioonistrateegiaga, mis on loodud noorteorganisatsioonide kaasjuhtimisel; see strateegia hõlmab ELi noortedialoogi ühist logo, millega märgistatakse kõik ELi noortedialoogi meetmed Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 35. | Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama pikaajalise institutsioonilise mälu tugevdamise ja ELi noortedialoogi tsüklite vahelise töö järjepidevuse. Korraldatakse korrapäraseid noorte juhitud ja piisavalt toetatud arvamuste vahetusi ja tegevuse koordineerimist eesistujariikide kolmiku, eelmise eesistujariikide kolmiku viimase eesistujariigi, järgmise eesistujariikide kolmiku esimese eesistujariigi, komisjoni ja Euroopa Noortefoorumi vahel. Euroopa juhtrühma dokumendid tuleks avalikustada Euroopa Noorteportaalis; |
| --- | --- |

35.

Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama pikaajalise institutsioonilise mälu tugevdamise ja ELi noortedialoogi tsüklite vahelise töö järjepidevuse. Korraldatakse korrapäraseid noorte juhitud ja piisavalt toetatud arvamuste vahetusi ja tegevuse koordineerimist eesistujariikide kolmiku, eelmise eesistujariikide kolmiku viimase eesistujariigi, järgmise eesistujariikide kolmiku esimese eesistujariigi, komisjoni ja Euroopa Noortefoorumi vahel. Euroopa juhtrühma dokumendid tuleks avalikustada Euroopa Noorteportaalis;

| 36. | andma ELi noortedialoogi protsessi kõigis etappides osalevatele noortele ja noorteorganisatsioonidele pidevat tagasisidet, et tagada sisukas dialoog ja noorte osalemine kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

36.

andma ELi noortedialoogi protsessi kõigis etappides osalevatele noortele ja noorteorganisatsioonidele pidevat tagasisidet, et tagada sisukas dialoog ja noorte osalemine kõigil tasanditel;

NING MÄRGIVAD LISAKS, ET:

järgmise eesistujariikide kolmiku (Prantsusmaa, Tšehhi Vabariik ja Rootsi) üldine temaatiline prioriteet on „Üheskoos kestliku ja kaasava Euroopa suunas“.

---

(1)  Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1).

(2)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, millega kehtestatakse suunised ELi noortedialoogi juhtimiseks – Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 189, 5.6.2019, lk 1).

(3)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta (ELT C 415, 1.12.2020, lk 16).

(4)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel (ELT C 241, 21.6.2021, lk 3).

(5)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013, COM(2018) 367 final, 2018/0191 (COD).

(6)  Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027, (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1).

(7)  Noortepartnerlus: Tomaž Deželan ja Laden Yurttagüler (2021), Euroopa noorteadlaste ühendus, Shrinking democratic space for youth.

---

I LISA

ELI NOORTEDIALOOGI KAHEKSANDA TSÜKLI ÜHISED SOOVITUSED

„Euroopa noortele – noored Euroopale“

2021. aasta septembris toimunud ELi noortekonverentsil vahetatud noorte ideed ja arvamused keskendusid noorte-eesmärgile nr 9 „Koht ja osalusvõimalusel kõigile“ ning need sisaldavad soovitusi nimetatud eesmärgi rakendamiseks. Noorte soovitused puudutavad noorte-eesmärgi nr 9 kõiki seitset sihti. Soovitused kajastavad protsessi, mis algas Saksamaa, jätkus Portugali ja lõppes Sloveenia eesistumisajal.

Soovitustega ei kehtestata liikmesriikide noorsoopoliitikale mingeid formaalseid nõudeid. Need võivad liikmesriikidele siiski inspiratsiooniallikaks olla.

Siht 1: „Otsustusprotsessis noorte mõju tagamine“

| a) | soovime, et nii liikmesriigid kui ka Euroopa Komisjon annaksid noortele neid oma otsustusprotsessi kaasates alati konkreetset tagasisidet ning tagaksid noori kaasava hindamisprotsessi, et kindlustada tegelik osalemine; |
| --- | --- |

a)

soovime, et nii liikmesriigid kui ka Euroopa Komisjon annaksid noortele neid oma otsustusprotsessi kaasates alati konkreetset tagasisidet ning tagaksid noori kaasava hindamisprotsessi, et kindlustada tegelik osalemine;

| b) | soovitame liikmesriikidel võtta vastu või arendada edasi õigusakte, et tagada kestlikud noorte kaasjuhtimise süsteemid otsuste tegemise ja poliitika kujundamise protsessides riiklikul ja kohalikul tasandil, muu hulgas selleks, et kaitsta ja laiendada noorte puhul kodanikuühiskonna tegutsemisruumi. |
| --- | --- |

b)

soovitame liikmesriikidel võtta vastu või arendada edasi õigusakte, et tagada kestlikud noorte kaasjuhtimise süsteemid otsuste tegemise ja poliitika kujundamise protsessides riiklikul ja kohalikul tasandil, muu hulgas selleks, et kaitsta ja laiendada noorte puhul kodanikuühiskonna tegutsemisruumi.

Siht 2: „Osalemisele võrdse ligipääsu tagamine“

| a) | soovitame liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil suurendada osalusstruktuuride mitmekesisust ja tegeleda puuduliku kaasatuse probleemiga, pakkudes vähemusrühmadele kergesti kättesaadavat teavet; |
| --- | --- |

a)

soovitame liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil suurendada osalusstruktuuride mitmekesisust ja tegeleda puuduliku kaasatuse probleemiga, pakkudes vähemusrühmadele kergesti kättesaadavat teavet;

| b) | innustame kõiki liikmesriike toetama kohalikke sidusrühmi õppekavavälise tegevuse pakkumisel vähemate võimalustega noortele. |
| --- | --- |

b)

innustame kõiki liikmesriike toetama kohalikke sidusrühmi õppekavavälise tegevuse pakkumisel vähemate võimalustega noortele.

Siht 3: „Osalemine valimistel ja esindatus valitud koosseisudes“

| a) | innustame liikmesriike looma koostöös kohalike noortekeskuste ja riiklike noortenõukogudega kogu ELi hõlmava sümboolse hääletusprotsessi ELi parlamendivalimisteks nende vanuserühmade jaoks, kellel ei ole veel lubatud hääletada, et julgustada noori, kes on praegu seaduslikus valimisõiguslikus vanuses, osalema aktiivselt poliitiliste otsuste tegemise protsessides ja tugevdada seeläbi noorte arvamuse tunnustamise kultuuri poliitikas; |
| --- | --- |

a)

innustame liikmesriike looma koostöös kohalike noortekeskuste ja riiklike noortenõukogudega kogu ELi hõlmava sümboolse hääletusprotsessi ELi parlamendivalimisteks nende vanuserühmade jaoks, kellel ei ole veel lubatud hääletada, et julgustada noori, kes on praegu seaduslikus valimisõiguslikus vanuses, osalema aktiivselt poliitiliste otsuste tegemise protsessides ja tugevdada seeläbi noorte arvamuse tunnustamise kultuuri poliitikas;

| b) | soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja strateegiad, et toetada noori, kes sooviksid kandideerida kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil, töötades Euroopa tasandil välja ühise noortesõbraliku platvormi noortele, kes kavatsevad kandideerida valimistel, ning pakkudes materjale sarnaste struktuuride edasiarendamiseks riiklikel valimistel; |
| --- | --- |

b)

soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja strateegiad, et toetada noori, kes sooviksid kandideerida kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil, töötades Euroopa tasandil välja ühise noortesõbraliku platvormi noortele, kes kavatsevad kandideerida valimistel, ning pakkudes materjale sarnaste struktuuride edasiarendamiseks riiklikel valimistel;

| c) | soovitame liikmesriikidel pakkuda kõikides oma koolides kõikidele noortele kvaliteetset kodanikuharidust ning võtta vastu ühine ELi raamistik, et tagada noorte enesekindlus mõtestatud ja representatiivseks osalemiseks poliitikas; |
| --- | --- |

c)

soovitame liikmesriikidel pakkuda kõikides oma koolides kõikidele noortele kvaliteetset kodanikuharidust ning võtta vastu ühine ELi raamistik, et tagada noorte enesekindlus mõtestatud ja representatiivseks osalemiseks poliitikas;

| d) | soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada poliitiliste institutsioonide usaldusväärsust ja julgustada neid tuginema oma tegevuses teaduslikele faktidele, et tuua kasu kogu ühiskonnale ja vältida noorte pettumust seoses otsuste tegemise ja poliitikaga. |
| --- | --- |

d)

soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada poliitiliste institutsioonide usaldusväärsust ja julgustada neid tuginema oma tegevuses teaduslikele faktidele, et tuua kasu kogu ühiskonnale ja vältida noorte pettumust seoses otsuste tegemise ja poliitikaga.

Siht 4: „Füüsiliste nn noortekohtade tagamine“

| a) | soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel suurendada teadlikkust ja edendada rahastamisvõimalusi seoses noortele füüsiliste kohtade loomise ja säilitamisega; |
| --- | --- |

a)

soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel suurendada teadlikkust ja edendada rahastamisvõimalusi seoses noortele füüsiliste kohtade loomise ja säilitamisega;

| b) | kutsume liikmesriike üles muutma riigi tasandi hariduspoliitikat ja looma kogu ELi hõlmavaid järelevalvesüsteeme, et edendada noortesõbralikku turvalist keskkonda ja -algatusi; |
| --- | --- |

b)

kutsume liikmesriike üles muutma riigi tasandi hariduspoliitikat ja looma kogu ELi hõlmavaid järelevalvesüsteeme, et edendada noortesõbralikku turvalist keskkonda ja -algatusi;

| c) | soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel rakendada seiret selle suhtes, et noorte jaoks oleks tagatud kodanikuühiskonna tegutsemisruum füüsilises mõttes, et tagada noortele õigus kaitsta oma füüsilisi tegutsemiskohti mitmesuguste ohtude eest, nagu ärihuvide taotlemine ja üüri suurendamine; |
| --- | --- |

c)

soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel rakendada seiret selle suhtes, et noorte jaoks oleks tagatud kodanikuühiskonna tegutsemisruum füüsilises mõttes, et tagada noortele õigus kaitsta oma füüsilisi tegutsemiskohti mitmesuguste ohtude eest, nagu ärihuvide taotlemine ja üüri suurendamine;

| d) | soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel muuta füüsilised noorte kohad terviklikuks ja juurdepääsetavaks, pakkudes neid puudutavat noortesõbralikumat ja kättesaadavamat teavet. |
| --- | --- |

d)

soovitame Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel muuta füüsilised noorte kohad terviklikuks ja juurdepääsetavaks, pakkudes neid puudutavat noortesõbralikumat ja kättesaadavamat teavet.

Siht 5: „Noortele mõeldud virtuaalplatvormide tagamine“

| a) | innustame liikmesriike tagama kogu Euroopas minimaalsed digistandardid seoses taristuga, mis hõlmab tasuta WiFi-t/internetti ja põhilisi noorte kasutatavaid digivahendeid; |
| --- | --- |

a)

innustame liikmesriike tagama kogu Euroopas minimaalsed digistandardid seoses taristuga, mis hõlmab tasuta WiFi-t/internetti ja põhilisi noorte kasutatavaid digivahendeid;

| b) | innustame Euroopa Komisjoni eraldama noortesektorile konkreetseid rahalisi vahendeid, et suurendada noorte mõjuvõimu ja harida neid digioskuste arendamisel, pöörates erilist tähelepanu vähemate võimalustega noortele; |
| --- | --- |

b)

innustame Euroopa Komisjoni eraldama noortesektorile konkreetseid rahalisi vahendeid, et suurendada noorte mõjuvõimu ja harida neid digioskuste arendamisel, pöörates erilist tähelepanu vähemate võimalustega noortele;

| c) | soovitame Euroopa Komisjonil töötada Euroopa tasandil välja raamistik, mis mõõdaks virtuaalplatvormide noortesõbralikkust, et olemasolevatele platvormidele ja vahenditele saaks anda selged ja ajakohased suunised kõigile sobiva keelekasutuse ja teabe tsentraliseerimise kohta, et kõrvaldada asjaolud, mis takistavad noorte aktiivset osalemist sotsiaalsetes ja poliitilistes protsessides; |
| --- | --- |

c)

soovitame Euroopa Komisjonil töötada Euroopa tasandil välja raamistik, mis mõõdaks virtuaalplatvormide noortesõbralikkust, et olemasolevatele platvormidele ja vahenditele saaks anda selged ja ajakohased suunised kõigile sobiva keelekasutuse ja teabe tsentraliseerimise kohta, et kõrvaldada asjaolud, mis takistavad noorte aktiivset osalemist sotsiaalsetes ja poliitilistes protsessides;

| d) | soovitame liikmesriikidel võimestada formaalsetes ja mitteformaalsetes sektorites tegutsevaid haridustöötajaid tagama, et noortel oleks pädevused ja vahendid, mis on vajalikud, et kaitsta end väärinfo ja vaenukõne eest virtuaalkeskkonnas, arendades nende võimet teha objektiivseid otsuseid. |
| --- | --- |

d)

soovitame liikmesriikidel võimestada formaalsetes ja mitteformaalsetes sektorites tegutsevaid haridustöötajaid tagama, et noortel oleks pädevused ja vahendid, mis on vajalikud, et kaitsta end väärinfo ja vaenukõne eest virtuaalkeskkonnas, arendades nende võimet teha objektiivseid otsuseid.

Siht 6: „Noorte osalemise kestliku rahastamise tagamine“

| a) | soovitame liikmesriikidel suurendada noorsootöö nähtavust, suurendades selle kättesaadavust (eelkõige stimuleerides liikuvat noorsootööd maapiirkondades ja äärealadel ning vähem ligipääsetavate noortega) ja tunnustamist (ameti ametliku tunnustamise, formaalhariduse ja kohalike osalejatega loodud aktiivsete partnerluste kaudu); |
| --- | --- |

a)

soovitame liikmesriikidel suurendada noorsootöö nähtavust, suurendades selle kättesaadavust (eelkõige stimuleerides liikuvat noorsootööd maapiirkondades ja äärealadel ning vähem ligipääsetavate noortega) ja tunnustamist (ameti ametliku tunnustamise, formaalhariduse ja kohalike osalejatega loodud aktiivsete partnerluste kaudu);

| b) | soovitame liikmesriikidel kindlustada noorsootöö positsiooni ja rolli ühiskondlikes küsimustes (partnerlused kohalikes algatustes, üritused, konkursid ja projektid) ning tagada selle ühiskondlik tunnustatus (noorsootöö väärtustamine); |
| --- | --- |

b)

soovitame liikmesriikidel kindlustada noorsootöö positsiooni ja rolli ühiskondlikes küsimustes (partnerlused kohalikes algatustes, üritused, konkursid ja projektid) ning tagada selle ühiskondlik tunnustatus (noorsootöö väärtustamine);

| c) | soovitame liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil toetada üldise noorte majanduse taastamise kava loomist ELis koos konkreetsete meetmetega, mida tuleb võtta Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil ning mis keskenduvad noorsootööle ja noorte osalusele, et lahendada pandeemiaga seotud probleemid, ning selle kava loomisse panustada. |
| --- | --- |

c)

soovitame liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil toetada üldise noorte majanduse taastamise kava loomist ELis koos konkreetsete meetmetega, mida tuleb võtta Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil ning mis keskenduvad noorsootööle ja noorte osalusele, et lahendada pandeemiaga seotud probleemid, ning selle kava loomisse panustada.

Siht 7: „Noortesõbraliku ja asjakohase teabe pakkumine“

| a) | soovitame liikmesriikidel lisada regulaarsed meedia- ja infopädevuse õppetunnid alg- ja keskhariduse õppekavadesse, mis koostatakse ja mida jälgitakse põhjalikult koostöös asjaomaste noorteorganisatsioonidega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning meediatöötajatega, tagades samal ajal korrapärase ja üleriigilise õpetajate koolituse, mida kaasrahastatakse ELi eelarvest; |
| --- | --- |

a)

soovitame liikmesriikidel lisada regulaarsed meedia- ja infopädevuse õppetunnid alg- ja keskhariduse õppekavadesse, mis koostatakse ja mida jälgitakse põhjalikult koostöös asjaomaste noorteorganisatsioonidega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning meediatöötajatega, tagades samal ajal korrapärase ja üleriigilise õpetajate koolituse, mida kaasrahastatakse ELi eelarvest;

| b) | kutsume liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles lisama oma noortestrateegiasse kvaliteetse noorteteabe ja -nõustamise tagamise kooskõlas Euroopa noorteteabe hartaga ning kasutama riiklikku noorteteabe kooskõlastusasutust, et noortel oleks juurdepääs asjakohasele teabele Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

b)

kutsume liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles lisama oma noortestrateegiasse kvaliteetse noorteteabe ja -nõustamise tagamise kooskõlas Euroopa noorteteabe hartaga ning kasutama riiklikku noorteteabe kooskõlastusasutust, et noortel oleks juurdepääs asjakohasele teabele Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| c) | soovitame Euroopa Komisjonil koostada ELi noorte teabevahetusstrateegia, mis annaks liikmesriikidele suuniseid teabevahetuse koosloomiseks koos noortega seoses noortega seotud poliitika ja väljaannetega, tagades, et need avaldatakse Euroopa Noorteportaalis, kus saab toimuda noorteteemaline arutelu ja dialoog. |
| --- | --- |

c)

soovitame Euroopa Komisjonil koostada ELi noorte teabevahetusstrateegia, mis annaks liikmesriikidele suuniseid teabevahetuse koosloomiseks koos noortega seoses noortega seotud poliitika ja väljaannetega, tagades, et need avaldatakse Euroopa Noorteportaalis, kus saab toimuda noorteteemaline arutelu ja dialoog.

---

II LISA

Viited:

Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon ELi noortedialoogi seitsmenda tsükli tulemuste kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 212 I, 26.6.2020, lk 1)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, millega kehtestatakse suunised ELi noortedialoogi juhtimiseks – Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 189, 5.6.2019, lk 1)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel (ELT C 241, 21.6.2021, lk 3)

Nõukogu järeldused „Noored välistegevuses“, nõukogu peasekretariaat, dok 8629/20, 5. juuni 2020

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta (ELT C 415, 1.12.2020, lk 16)

Nõukogu resolutsioon struktureeritud dialoogi kohta ja pärast 2018. aastat noortevaldkonna Euroopa koostööpoliitika kontekstis noortega peetava dialoogi tulevaste arengute kohta (ELT C 189, 15.6.2017, lk 1)

CIVICUS, 2016. aasta aruanded kodanikuühiskonna olukorra kohta, Johannesburg, SOCS2016 (civicus.org)

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/9

---

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb uut Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2021–2030

(2021/C 504/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

ARVESTADES JÄRGMIST:

on oluline suhtuda tulevikku positiivselt, lähtudes oma töös täiskasvanuhariduse vajadustest ning tagades formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed õppevõimalused, mis suudavad pakkuda kõiki vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi, et luua kaasav, kestlik, sotsiaalselt õiglane ja vastupanuvõimelisem Euroopa. Kuna me liigume üha keerukamate ja sagedasemate üleminekute suunas (eelkõige digi- ja rohepööre) ning tegeleme selliste praeguste ja tulevaste väljakutsetega nagu kliimamuutused, demograafia, tehnoloogia, tervis jne, võib täiskasvanuharidus elukestva õppe olulise osana aidata muuta majandust ja ühiskonda tugevamaks ja vastupanuvõimelisemaks. Samuti on oluline luua vajalikud tingimused, et inimesed saaksid olla oma valikute kaudu muutuste eestvedajad;

TULETADES MEELDE, ET:

| 1. | 2017. aasta õiglase töö ja majanduskasvu teemalisel Göteborgi sotsiaaltippkohtumisel kuulutasid ELi juhid ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba, kehtestades selle esimese põhimõttena kõigi inimeste õiguse kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele ning neljanda põhimõttena õiguse saada tuge tööotsingutel ning koolituseks ja ümberõppeks, samuti õiguse sotsiaalkaitset ja koolitusõigusi töökoha vahetamisel üle kanda; |
| --- | --- |

1.

2017. aasta õiglase töö ja majanduskasvu teemalisel Göteborgi sotsiaaltippkohtumisel kuulutasid ELi juhid ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba, kehtestades selle esimese põhimõttena kõigi inimeste õiguse kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele ning neljanda põhimõttena õiguse saada tuge tööotsingutel ning koolituseks ja ümberõppeks, samuti õiguse sotsiaalkaitset ja koolitusõigusi töökoha vahetamisel üle kanda;

| 2. | Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldustes (1) rõhutati, et haridus on kaasava ja sidusa ühiskonna loomise ning Euroopa konkurentsivõime säilitamise võti. Seega seati haridus ja koolitus esimest korda Euroopa poliitilise tegevuskava keskmesse; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldustes (1) rõhutati, et haridus on kaasava ja sidusa ühiskonna loomise ning Euroopa konkurentsivõime säilitamise võti. Seega seati haridus ja koolitus esimest korda Euroopa poliitilise tegevuskava keskmesse;

| 3. | ELi strateegilises tegevuskavas 2019–2024 leppisid ELi juhid kokku, et suurendatakse investeeringuid inimeste oskustesse ja haridusse; |
| --- | --- |

3.

ELi strateegilises tegevuskavas 2019–2024 leppisid ELi juhid kokku, et suurendatakse investeeringuid inimeste oskustesse ja haridusse;

| 4. | 7. mail 2021. aastal tulid ELi juhid kokku Porto sotsiaaltippkohtumisel, et süvendada Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimist, seades hariduse ja oskused poliitilise tegevuse keskmesse; |
| --- | --- |

4.

7. mail 2021. aastal tulid ELi juhid kokku Porto sotsiaaltippkohtumisel, et süvendada Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimist, seades hariduse ja oskused poliitilise tegevuse keskmesse;

| 5. | Euroopa Ülemkogu 2021. aasta juuni järeldustes kiitsid ELi juhid heaks Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas esitatud ELi peamised eesmärgid tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise vallas kooskõlas Porto deklaratsiooniga, sealhulgas ELi tasandi eesmärgi, et 2030. aastaks peaks igal aastal täiskasvanuhariduses osalema vähemalt 60 % kõigist täiskasvanutest; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Ülemkogu 2021. aasta juuni järeldustes kiitsid ELi juhid heaks Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas esitatud ELi peamised eesmärgid tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise vallas kooskõlas Porto deklaratsiooniga, sealhulgas ELi tasandi eesmärgi, et 2030. aastaks peaks igal aastal täiskasvanuhariduses osalema vähemalt 60 % kõigist täiskasvanutest;

| 6. | arvesse tuleks võtta asjakohaseid taustdokumente, mis on esitatud käesoleva resolutsiooni III lisas; |
| --- | --- |

6.

arvesse tuleks võtta asjakohaseid taustdokumente, mis on esitatud käesoleva resolutsiooni III lisas;

NING VÕTTES TEADMISEKS:

| 7. | täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava, mille Euroopa Liidu Nõukogu võttis vastu 2011. aastal eesmärgiga jätkata, täiendada ja tugevdada tööd täiskasvanuhariduse valdkonnas nelja strateegilise eesmärgi raames, mille nõukogu oli määranud kindlaks strateegilises raamistikus „HK 2020“; |
| --- | --- |

7.

täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava, mille Euroopa Liidu Nõukogu võttis vastu 2011. aastal eesmärgiga jätkata, täiendada ja tugevdada tööd täiskasvanuhariduse valdkonnas nelja strateegilise eesmärgi raames, mille nõukogu oli määranud kindlaks strateegilises raamistikus „HK 2020“;

| 8. | nõukogu soovituse „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (2016), milles tõstetakse esile täiskasvanute (eelkõige madala kvalifikatsiooniga), töötute ja haavatavate rühmade erilisi vajadusi ning seda, et nad vajavad täiendavat tähelepanu ja toetust, et parandada oma põhioskusi ja teha edusamme; |
| --- | --- |

8.

nõukogu soovituse „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (2016), milles tõstetakse esile täiskasvanute (eelkõige madala kvalifikatsiooniga), töötute ja haavatavate rühmade erilisi vajadusi ning seda, et nad vajavad täiendavat tähelepanu ja toetust, et parandada oma põhioskusi ja teha edusamme;

| 9. | täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava käsitleva aruande (2019), milles tehakse kokkuvõte 2011.–2018. aasta edusammudest. Samuti määratakse selles kindlaks uued teemad ja prioriteedid, mida võiks arvesse võtta 2020. aasta järgsel perioodil ja mille hulka kuulub töö jätkamine sellistes valdkondades nagu juhtimine, pakkumine ja omaksvõtt, paindlikkus ja juurdepääs ning kvaliteedi tagamine; |
| --- | --- |

9.

täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava käsitleva aruande (2019), milles tehakse kokkuvõte 2011.–2018. aasta edusammudest. Samuti määratakse selles kindlaks uued teemad ja prioriteedid, mida võiks arvesse võtta 2020. aasta järgsel perioodil ja mille hulka kuulub töö jätkamine sellistes valdkondades nagu juhtimine, pakkumine ja omaksvõtt, paindlikkus ja juurdepääs ning kvaliteedi tagamine;

| 10. | et jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetavas Euroopa oskuste tegevuskavas (2020) on muu hulgas pakutud välja meede 8 „Eluks vajalikud oskused“, milles nähakse ette komisjoni ja liikmesriikide töö täiskasvanuhariduse Euroopa tegevuskava uute prioriteetidega, et luua kõikehõlmavad, kvaliteetsed ja kaasavad täiskasvanuhariduse süsteemid; |
| --- | --- |

10.

et jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetavas Euroopa oskuste tegevuskavas (2020) on muu hulgas pakutud välja meede 8 „Eluks vajalikud oskused“, milles nähakse ette komisjoni ja liikmesriikide töö täiskasvanuhariduse Euroopa tegevuskava uute prioriteetidega, et luua kõikehõlmavad, kvaliteetsed ja kaasavad täiskasvanuhariduse süsteemid;

| 11. | et nõukogu soovituses jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta (2020) ning Osnabrücki deklaratsioonis kutsehariduse ja -koolituse kohta (2020) kutsutakse üles arendama edasi kutseharidust ja -õpet kui atraktiivset ja kvaliteetset võimalust töökohtade ja igapäevaelu jaoks ning suurendama ja edendama täiskasvanute teadlikkust sellest, et õppimine on elukestev ettevõtmine; |
| --- | --- |

11.

et nõukogu soovituses jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta (2020) ning Osnabrücki deklaratsioonis kutsehariduse ja -koolituse kohta (2020) kutsutakse üles arendama edasi kutseharidust ja -õpet kui atraktiivset ja kvaliteetset võimalust töökohtade ja igapäevaelu jaoks ning suurendama ja edendama täiskasvanute teadlikkust sellest, et õppimine on elukestev ettevõtmine;

| 12. | et nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale, nähakse ette kaasavas, terviklikus ja elukestva õppe perspektiivis toimuv Euroopa haridus- ja koolituse alane koostöö kuni 2030. aastani (2021–2030), ning lisaks märgitakse, et elukestev õpe hõlmab kõiki hariduse ja koolituse vorme ja tasemeid alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni täiskasvanuhariduseni, sealhulgas kutseharidus ja -õpe ning kõrgharidus; |
| --- | --- |

12.

et nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale, nähakse ette kaasavas, terviklikus ja elukestva õppe perspektiivis toimuv Euroopa haridus- ja koolituse alane koostöö kuni 2030. aastani (2021–2030), ning lisaks märgitakse, et elukestev õpe hõlmab kõiki hariduse ja koolituse vorme ja tasemeid alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni täiskasvanuhariduseni, sealhulgas kutseharidus ja -õpe ning kõrgharidus;

LEIAB, ET:

| 13. | Euroopa Liidu liikmesriikide täiskasvanuhariduse mudelid on sõltuvalt riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest vajadustest, oludest, poliitikast, strateegiatest ja traditsioonidest erinevad. Aruannetest nähtub, et COVID-19 pandeemia tõttu on täiskasvanuhariduses ja muudes õpikeskkondades tehtud kohandusi, mis on kogu Euroopas täiskasvanuhariduse õpitavasid veelgi mitmekesistanud (2); |
| --- | --- |

13.

Euroopa Liidu liikmesriikide täiskasvanuhariduse mudelid on sõltuvalt riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest vajadustest, oludest, poliitikast, strateegiatest ja traditsioonidest erinevad. Aruannetest nähtub, et COVID-19 pandeemia tõttu on täiskasvanuhariduses ja muudes õpikeskkondades tehtud kohandusi, mis on kogu Euroopas täiskasvanuhariduse õpitavasid veelgi mitmekesistanud (2);

| 14. | hariduse ja koolituse valdkonna ülevaates 2020 (3) märgitakse, et täiskasvanuhariduses osalemine on väike – viimasel neljal nädalal enne 2019. aasta uuringut osales täiskasvanuhariduses vaid keskmiselt 10,8 % ELi täiskasvanutest vanuses 25–64 eluaastat (naiste osakaal 11,9 % ja meeste oma 9,8 %). Lisaks näitavad Eurostati 2020. aasta andmed, et täiskasvanuhariduses osalemine on veelgi väiksem kui enne COVID-19 pandeemiat – viimasel neljal nädalal enne uuringut osales täiskasvanuhariduses vaid keskmiselt 9,2 % ELi täiskasvanutest vanuses 25–64 eluaastat (naiste osakaal 10,0 % ja meeste oma 8,3 %). |
| --- | --- |

14.

hariduse ja koolituse valdkonna ülevaates 2020 (3) märgitakse, et täiskasvanuhariduses osalemine on väike – viimasel neljal nädalal enne 2019. aasta uuringut osales täiskasvanuhariduses vaid keskmiselt 10,8 % ELi täiskasvanutest vanuses 25–64 eluaastat (naiste osakaal 11,9 % ja meeste oma 9,8 %). Lisaks näitavad Eurostati 2020. aasta andmed, et täiskasvanuhariduses osalemine on veelgi väiksem kui enne COVID-19 pandeemiat – viimasel neljal nädalal enne uuringut osales täiskasvanuhariduses vaid keskmiselt 9,2 % ELi täiskasvanutest vanuses 25–64 eluaastat (naiste osakaal 10,0 % ja meeste oma 8,3 %).

| 15. | Eurydice’i aruandest „Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications“ („Täiskasvanuharidus ja -õpe Euroopas: kaasav teekond oskuste ja kvalifikatsioonideni“ (2021)) ilmneb, et ligikaudu viiendik ELi täiskasvanuid ei ole omandanud keskharidust ning et märkimisväärsel osal täiskasvanutest Euroopas jääb puudu kirja-, arvutus- ja/või digioskustest. Ka täiskasvanute osalemine hariduses ja koolituses on riigiti erinev, ühine tunnus on aga see, et enamik õpitegevust, milles täiskasvanud osalevad, on mitteformaalset laadi; |
| --- | --- |

15.

Eurydice’i aruandest „Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications“ („Täiskasvanuharidus ja -õpe Euroopas: kaasav teekond oskuste ja kvalifikatsioonideni“ (2021)) ilmneb, et ligikaudu viiendik ELi täiskasvanuid ei ole omandanud keskharidust ning et märkimisväärsel osal täiskasvanutest Euroopas jääb puudu kirja-, arvutus- ja/või digioskustest. Ka täiskasvanute osalemine hariduses ja koolituses on riigiti erinev, ühine tunnus on aga see, et enamik õpitegevust, milles täiskasvanud osalevad, on mitteformaalset laadi;

TUNNISTAB, ET:

| 16. | uus õpikultuur peaks esile tõstma põhioskuste tähtsust kõigi jaoks ning asjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste pideva omandamise tähtsust kõigil tasanditel formaalses, mitteformaalses ja informaalses õpikeskkonnas kogu elu jooksul. Elukestvat õpet pooldava mõtteviisiga inimesed on paremini valmis selleks, et kohaneda uute oludega ning arendada oskusi, mida neil on vaja töökoha saamiseks, ühiskonnaelus täielikuks osalemiseks ja isiklikuks arenguks; |
| --- | --- |

16.

uus õpikultuur peaks esile tõstma põhioskuste tähtsust kõigi jaoks ning asjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste pideva omandamise tähtsust kõigil tasanditel formaalses, mitteformaalses ja informaalses õpikeskkonnas kogu elu jooksul. Elukestvat õpet pooldava mõtteviisiga inimesed on paremini valmis selleks, et kohaneda uute oludega ning arendada oskusi, mida neil on vaja töökoha saamiseks, ühiskonnaelus täielikuks osalemiseks ja isiklikuks arenguks;

| 17. | täiskasvanuharidusel on eriline koht Euroopa haridusruumi suunas tehtava Euroopa koostöö strateegilise raamistiku strateegilises prioriteedis „Elukestva õppe ja liikuvuse võimaldamine kõigile“, ning täiskasvanuharidus praegu vajalikum kui kunagi varem, võttes arvesse COVID-19 kriisist taastumisega seotud väljakutseid, vajadust tagada vastupanuvõime, aga ka tööturu muutuvaid vajadusi, oskuste nõudlusele mittevastavust, rohe- ja digipööret ning asjaolu, et Euroopas on jätkuvalt palju väheste põhiteadmiste, oskuste ja pädevusega täiskasvanuid; |
| --- | --- |

17.

täiskasvanuharidusel on eriline koht Euroopa haridusruumi suunas tehtava Euroopa koostöö strateegilise raamistiku strateegilises prioriteedis „Elukestva õppe ja liikuvuse võimaldamine kõigile“, ning täiskasvanuharidus praegu vajalikum kui kunagi varem, võttes arvesse COVID-19 kriisist taastumisega seotud väljakutseid, vajadust tagada vastupanuvõime, aga ka tööturu muutuvaid vajadusi, oskuste nõudlusele mittevastavust, rohe- ja digipööret ning asjaolu, et Euroopas on jätkuvalt palju väheste põhiteadmiste, oskuste ja pädevusega täiskasvanuid;

| 18. | tegeleda tuleb täiskasvanuhariduse killustatusega sektorite, poliitikavaldkondade ja õigusraamistike vahel. Vaja on kõigi poolte vahelist dialoogi, et tagada ühine nägemus täiskasvanuhariduse tõhusamast pakkumisest viisil, milles võetakse arvesse nii täiskasvanuhariduse sotsiaalset mõõdet kui ka inimeste tööalast konkurentsivõimet. Kuna täiskasvanuharidusest saavad kasu üksikisikud, tööandjad ja riik, tuleks tunnustada iga osaleja vastutust ja panust; |
| --- | --- |

18.

tegeleda tuleb täiskasvanuhariduse killustatusega sektorite, poliitikavaldkondade ja õigusraamistike vahel. Vaja on kõigi poolte vahelist dialoogi, et tagada ühine nägemus täiskasvanuhariduse tõhusamast pakkumisest viisil, milles võetakse arvesse nii täiskasvanuhariduse sotsiaalset mõõdet kui ka inimeste tööalast konkurentsivõimet. Kuna täiskasvanuharidusest saavad kasu üksikisikud, tööandjad ja riik, tuleks tunnustada iga osaleja vastutust ja panust;

| 19. | äärmiselt oluline on suurendada tööandjate teadlikkust sellest, et täiskasvanuharidus aitab kaasa nii tööprotsesside ja -tulemuste kvaliteedile kui ka töötajate motiveerituse tasemele. Täiskasvanuharidus võib aidata suurendada tööviljakust, konkurentsivõimet, sotsiaalset kaasatust, soolist võrdõiguslikkust, loovust, innovatsiooni ja ettevõtlikkust. See on oluline tegur motiveerimaks tööandjaid aktiivsemalt toetama oma töötajate täiendus- ja ümberõpet ning parandama järjepidevalt nende tööalast konkurentsivõimet ja tööturustaatuste vahelist liikumist. Seetõttu on oluline luua kõigis töökohtades õppimist soosiv kultuur, kavandada ja korraldada õppimisvõimalusi töökohal ning neid kõigi sidusrühmade poolt edendada ja toetada; |
| --- | --- |

19.

äärmiselt oluline on suurendada tööandjate teadlikkust sellest, et täiskasvanuharidus aitab kaasa nii tööprotsesside ja -tulemuste kvaliteedile kui ka töötajate motiveerituse tasemele. Täiskasvanuharidus võib aidata suurendada tööviljakust, konkurentsivõimet, sotsiaalset kaasatust, soolist võrdõiguslikkust, loovust, innovatsiooni ja ettevõtlikkust. See on oluline tegur motiveerimaks tööandjaid aktiivsemalt toetama oma töötajate täiendus- ja ümberõpet ning parandama järjepidevalt nende tööalast konkurentsivõimet ja tööturustaatuste vahelist liikumist. Seetõttu on oluline luua kõigis töökohtades õppimist soosiv kultuur, kavandada ja korraldada õppimisvõimalusi töökohal ning neid kõigi sidusrühmade poolt edendada ja toetada;

| 20. | täiskasvanuharidus peab aga minema kaugemale tööga seotud oskuste arendamisest. Oluline on ka suurendada elanikkonna teadlikkust elukestvas õppes osalemise tähtsusest ja eelistest. Täiskasvanuharidus peaks olema põimitud igat liiki ja taseme hariduse ja koolitusega, sealhulgas kõrgharidusega, paindlike formaalsete, mitteformaalsete ja informaalsete õpiviiside kaudu; |
| --- | --- |

20.

täiskasvanuharidus peab aga minema kaugemale tööga seotud oskuste arendamisest. Oluline on ka suurendada elanikkonna teadlikkust elukestvas õppes osalemise tähtsusest ja eelistest. Täiskasvanuharidus peaks olema põimitud igat liiki ja taseme hariduse ja koolitusega, sealhulgas kõrgharidusega, paindlike formaalsete, mitteformaalsete ja informaalsete õpiviiside kaudu;

| 21. | täiskasvanuharidus aitab parandada täiskasvanute elu- ja töövõimalusi olenemata nende sotsiaal-demograafilisest ja isiklikust olukorrast. Kutsealase elukestva suunamise ja toetamise osaks tuleks pidada isikliku vastutuse võtmist karjääri kujundamise eest. Lisaks saab täiskasvanuharidus aidata kaasa kodanikuaktiivsusele ja kogukonnaõppele. Samuti toetab see isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast arengut ja eneseteostust, tervist ja heaolu vastavalt isiku olemasolevatele ja tulevastele vajadustele, annetele ja püüdlustele. Täiskasvanuharidus aitab väga olulisel määral tulla toime praeguste ja tulevaste igapäevaelu ja tööalaste väljakutsetega ja luua võimalusi, mille tulemuseks on kestlikud kogukonnad; |
| --- | --- |

21.

täiskasvanuharidus aitab parandada täiskasvanute elu- ja töövõimalusi olenemata nende sotsiaal-demograafilisest ja isiklikust olukorrast. Kutsealase elukestva suunamise ja toetamise osaks tuleks pidada isikliku vastutuse võtmist karjääri kujundamise eest. Lisaks saab täiskasvanuharidus aidata kaasa kodanikuaktiivsusele ja kogukonnaõppele. Samuti toetab see isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast arengut ja eneseteostust, tervist ja heaolu vastavalt isiku olemasolevatele ja tulevastele vajadustele, annetele ja püüdlustele. Täiskasvanuharidus aitab väga olulisel määral tulla toime praeguste ja tulevaste igapäevaelu ja tööalaste väljakutsetega ja luua võimalusi, mille tulemuseks on kestlikud kogukonnad;

| 22. | demograafiliste muutuste ning rohe- ja digipöörde mõju tõttu on vaja uusi lähenemisviise, et hõlbustada täiskasvanute, sealhulgas õppetegevuses osalemist pigem mittesoosivate ja üle 65-aastaste isikute osalemist täiskasvanuhariduses, et toetada nende täielikku integreerumist ühiskonda ja selles osalemist; |
| --- | --- |

22.

demograafiliste muutuste ning rohe- ja digipöörde mõju tõttu on vaja uusi lähenemisviise, et hõlbustada täiskasvanute, sealhulgas õppetegevuses osalemist pigem mittesoosivate ja üle 65-aastaste isikute osalemist täiskasvanuhariduses, et toetada nende täielikku integreerumist ühiskonda ja selles osalemist;

TOONITAB, ET:

| 23. | täiskasvanuharidus vajab terviklähenemist, mis hõlmab valdkondadevahelist ja paljusid sidusrühmi hõlmavat koostööd ning tõhusat koordineerimist Euroopa, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning mille puhul järgitakse täiskasvanuhariduse eri mudeleid Euroopa Liidus ja järgitakse täielikult eri poliitikatasandite pädevusi; |
| --- | --- |

23.

täiskasvanuharidus vajab terviklähenemist, mis hõlmab valdkondadevahelist ja paljusid sidusrühmi hõlmavat koostööd ning tõhusat koordineerimist Euroopa, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning mille puhul järgitakse täiskasvanuhariduse eri mudeleid Euroopa Liidus ja järgitakse täielikult eri poliitikatasandite pädevusi;

LEPIB SELLEST TULENEVALT KOKKU ET:

| 24. | kuni 2030. aastani (k.a) on uue Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2021–2030 (edaspidi „täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030“) üldeesmärk suurendada ja parandada kõigi jaoks mõeldud formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste pakkumist, edendamist ja omaksvõttu; |
| --- | --- |

24.

kuni 2030. aastani (k.a) on uue Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2021–2030 (edaspidi „täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030“) üldeesmärk suurendada ja parandada kõigi jaoks mõeldud formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste pakkumist, edendamist ja omaksvõttu;

| 25. | täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 peamised prioriteetvaldkonnad tagavad täiskasvanuhariduse alase töö järjepidevuse ja edasise arendamise allpool esitatud ning käesoleva dokumendi I lisas kirjeldatud viisil järgmises:






  — | juhtimine, |
| --- | --- | --- |

25.

täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 peamised prioriteetvaldkonnad tagavad täiskasvanuhariduse alase töö järjepidevuse ja edasise arendamise allpool esitatud ning käesoleva dokumendi I lisas kirjeldatud viisil järgmises:

—

juhtimine,

| — | elukestva õppe võimaluste pakkumine ja omaksvõtt, |
| --- | --- |

—

elukestva õppe võimaluste pakkumine ja omaksvõtt,

| — | kättesaadavus ja paindlikkus, |
| --- | --- |

—

kättesaadavus ja paindlikkus,

| — | täiskasvanuhariduse kvaliteet, võrdsus, kaasavus ja edukus, |
| --- | --- |

—

täiskasvanuhariduse kvaliteet, võrdsus, kaasavus ja edukus,

| — | rohe- ja digipööre; |
| --- | --- |

—

rohe- ja digipööre;

VÕTTES ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JA LIIKMESRIIKIDE RIIKLIKKE OLUSID , LEPIB LISAKS KOKKU JÄRGMISTES RAKENDUSVAHENDITES:

| 26. | Avatud koordinatsiooni meetod: liikmesriigid ja komisjon teevad kuni 2030. aastani tihedat koostööd, et teha kokkuvõte tehnilisel tasandil tehtud tööst, hinnates protsessi ja selle tulemusi avatud koordinatsiooni meetodi abil ning võttes oma vastavas pädevusvaldkonnas riigi, piirkondlikul või Euroopa tasandil protsessi eest vastutus. Seejuures tuleks konsulteerida täiskasvanuhariduse töörühmaga, mis loodi osana strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), ning täiskasvanuhariduse riiklike koordinaatorite võrgustikuga. |
| --- | --- |

26.

Avatud koordinatsiooni meetod: liikmesriigid ja komisjon teevad kuni 2030. aastani tihedat koostööd, et teha kokkuvõte tehnilisel tasandil tehtud tööst, hinnates protsessi ja selle tulemusi avatud koordinatsiooni meetodi abil ning võttes oma vastavas pädevusvaldkonnas riigi, piirkondlikul või Euroopa tasandil protsessi eest vastutus. Seejuures tuleks konsulteerida täiskasvanuhariduse töörühmaga, mis loodi osana strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), ning täiskasvanuhariduse riiklike koordinaatorite võrgustikuga.

| 27. | Vastastikune õpe: vastastikune õpe on täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 oluline element, kuna see võimaldab tutvuda eri liikmesriikide heade tavadega ja neist õppida. Vastastikusesse õppesse on kaasatud asjakohased sidusrühmad ning see korraldatakse sellisel viisil nagu üksteiselt õppimine, vastastikune nõustamine ning heade tegevuspõhimõtete ja tavade vahetamine, konverentsid, seminarid, kõrgetasemelised foorumid ja eksperdirühmad, aga ka uuringute ja analüüside, võrgustike (sh veebipõhiste) ja muude levituskanalite ning tulemuste selge nähtavuse abil. |
| --- | --- |

27.

Vastastikune õpe: vastastikune õpe on täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 oluline element, kuna see võimaldab tutvuda eri liikmesriikide heade tavadega ja neist õppida. Vastastikusesse õppesse on kaasatud asjakohased sidusrühmad ning see korraldatakse sellisel viisil nagu üksteiselt õppimine, vastastikune nõustamine ning heade tegevuspõhimõtete ja tavade vahetamine, konverentsid, seminarid, kõrgetasemelised foorumid ja eksperdirühmad, aga ka uuringute ja analüüside, võrgustike (sh veebipõhiste) ja muude levituskanalite ning tulemuste selge nähtavuse abil.

| 28. | Tulemuslik juhtimine: täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 on lahutamatu osa strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030). |
| --- | --- |

28.

Tulemuslik juhtimine: täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 on lahutamatu osa strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030).

| 29. | Protsessi järelevalve: ELi tasandi eesmärkide (4) saavutamiseks tehtud edusammude korrapärane järelevalve ELi tasandi näitajate abil (üksikasjalikult esitatud käesoleva dokumendi II lisas), mida kasutatakse rahvusvaheliselt võrreldavate andmete süstemaatilisel kogumisel ja analüüsimisel, annab olulise panuse tõenditel põhinevasse poliitikakujundamisse, tekitamata liikmesriikidele lisakoormust. Iga-aastane järelevalve toimub hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate ning Euroopa poolaasta protsessi kaudu (läbivaadatud sotsiaalnäitajate tulemustabel), jälgides kõigi täiskasvanuhariduse valdkonnas kokkulepitud ELi tasandi eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. ELi tasandi eesmärke ja näitajaid tuleks jälgida ja hinnata koostöös näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga ning see protsess tuleks 2023. aastal läbi vaadata. |
| --- | --- |

29.

Protsessi järelevalve: ELi tasandi eesmärkide (4) saavutamiseks tehtud edusammude korrapärane järelevalve ELi tasandi näitajate abil (üksikasjalikult esitatud käesoleva dokumendi II lisas), mida kasutatakse rahvusvaheliselt võrreldavate andmete süstemaatilisel kogumisel ja analüüsimisel, annab olulise panuse tõenditel põhinevasse poliitikakujundamisse, tekitamata liikmesriikidele lisakoormust. Iga-aastane järelevalve toimub hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate ning Euroopa poolaasta protsessi kaudu (läbivaadatud sotsiaalnäitajate tulemustabel), jälgides kõigi täiskasvanuhariduse valdkonnas kokkulepitud ELi tasandi eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. ELi tasandi eesmärke ja näitajaid tuleks jälgida ja hinnata koostöös näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga ning see protsess tuleks 2023. aastal läbi vaadata.

| 30. | Teadmusloome ja tõenduspõhine täiskasvanuhariduspoliitika: vaja on edasi arendada andmete süvaanalüüsi ja -uuringuid, tehes seda võimaluse korral rahvusvahelisel, Euroopa ja riigi tasandil mitmesuguste vahendite abil ning võttes aluseks Eurostati, Eurydice’i, Cedefopi, Euroopa Koolitusfondi (ETF), Eurofoundi, OECD ja muude organisatsioonide töö. Analüüs peaks hõlmama ka haavatavate täiskasvanurühmade seiret ning andmeid haridus- ja koolitusinvesteeringute kohta, muu hulgas võimaluse korral ka tööandjate ja kohalike kogukondade tasandil. Töökohtade ümberkujundamine ning hulgalised täiendus- ja ümberõppealased jõupingutused nõuavad usaldusväärset ja sihipärast oskuste prognoosimist, et kaardistada tulevasi oskusvajadusi tööturul. See toetab täiskasvanuid nende elukestvates karjääriarengutes ning hõlbustab nii tööturustaatuste vahelist liikumist kui ka ühiskondlikke muutusi. |
| --- | --- |

30.

Teadmusloome ja tõenduspõhine täiskasvanuhariduspoliitika: vaja on edasi arendada andmete süvaanalüüsi ja -uuringuid, tehes seda võimaluse korral rahvusvahelisel, Euroopa ja riigi tasandil mitmesuguste vahendite abil ning võttes aluseks Eurostati, Eurydice’i, Cedefopi, Euroopa Koolitusfondi (ETF), Eurofoundi, OECD ja muude organisatsioonide töö. Analüüs peaks hõlmama ka haavatavate täiskasvanurühmade seiret ning andmeid haridus- ja koolitusinvesteeringute kohta, muu hulgas võimaluse korral ka tööandjate ja kohalike kogukondade tasandil. Töökohtade ümberkujundamine ning hulgalised täiendus- ja ümberõppealased jõupingutused nõuavad usaldusväärset ja sihipärast oskuste prognoosimist, et kaardistada tulevasi oskusvajadusi tööturul. See toetab täiskasvanuid nende elukestvates karjääriarengutes ning hõlbustab nii tööturustaatuste vahelist liikumist kui ka ühiskondlikke muutusi.

| 31. | Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega: oluline on tõhustada koostööd selliste organisatsioonidega nagu OECD (kasutades eelkõige rahvusvahelise täiskasvanute oskuste uuringu (PIAAC) tulemusi), ÜRO (eelkõige UNESCO ja ILO) ja Euroopa Nõukoguga ning koostööd asjakohaste piirkondlike ja ülemaailmsete algatuste raames. |
| --- | --- |

31.

Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega: oluline on tõhustada koostööd selliste organisatsioonidega nagu OECD (kasutades eelkõige rahvusvahelise täiskasvanute oskuste uuringu (PIAAC) tulemusi), ÜRO (eelkõige UNESCO ja ILO) ja Euroopa Nõukoguga ning koostööd asjakohaste piirkondlike ja ülemaailmsete algatuste raames.

| 32. | Rahastamine: täiskasvanuharidust rahastatakse mitmesugustest allikatest saadavate eri vahendite kaudu. Täiskasvanuharidus peaks eelistatavalt ja asjakohasel juhul ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tuginema püsivale ja regulaarsele rahastamisele ning mitte projektide või programmidega seotud toetustele. Avaliku ja erasektori sidusrühmade jagatud vastutusel põhinevad rahastamisviisid võivad aidata ressursse suurendada ja intensiivistada; |
| --- | --- |

32.

Rahastamine: täiskasvanuharidust rahastatakse mitmesugustest allikatest saadavate eri vahendite kaudu. Täiskasvanuharidus peaks eelistatavalt ja asjakohasel juhul ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tuginema püsivale ja regulaarsele rahastamisele ning mitte projektide või programmidega seotud toetustele. Avaliku ja erasektori sidusrühmade jagatud vastutusel põhinevad rahastamisviisid võivad aidata ressursse suurendada ja intensiivistada;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES TEGEMA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JA KOHALIKKE OLUSID ARVESTADES JÄRGMIST:

| 33. | keskendama oma 2021.–2030. aasta jõupingutused I lisas kirjeldatud prioriteetvaldkondadele, aidates seeläbi asjakohasel juhul ning kooskõlas oma riigi, piirkonna ja kohaliku konteksti, olude ja õigusaktidega kaasa ka strateegilisele raamistikule üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030); |
| --- | --- |

33.

keskendama oma 2021.–2030. aasta jõupingutused I lisas kirjeldatud prioriteetvaldkondadele, aidates seeläbi asjakohasel juhul ning kooskõlas oma riigi, piirkonna ja kohaliku konteksti, olude ja õigusaktidega kaasa ka strateegilisele raamistikule üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030);

| 34. | tugevdama tõhusat koostööd asjaomaste ministeeriumide vahel ning sidusrühmadega, nagu sotsiaalpartnerid, ettevõtjad, asjaomased valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, et suurendada täiskasvanuhariduspoliitika ja laiema sotsiaal-majandusliku poliitika vahelist sidusust. Seda kogu valitsemissektorit ja paljusid sidusrühmi hõlmavat lähenemist saab veelgi tugevdada tõhusa riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi koordineerimisega, mis seoks poliitika ja rakendamise; |
| --- | --- |

34.

tugevdama tõhusat koostööd asjaomaste ministeeriumide vahel ning sidusrühmadega, nagu sotsiaalpartnerid, ettevõtjad, asjaomased valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, et suurendada täiskasvanuhariduspoliitika ja laiema sotsiaal-majandusliku poliitika vahelist sidusust. Seda kogu valitsemissektorit ja paljusid sidusrühmi hõlmavat lähenemist saab veelgi tugevdada tõhusa riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi koordineerimisega, mis seoks poliitika ja rakendamise;

| 35. | toetama täiskasvanuharidust elukestva nõustamise ja karjääriarengu kaudu, luues partnerlussuhteid kõigil tasanditel. Vastavalt kvaliteedi tagamise põhimõtetele peaks selline nõustamine kuuluma teavitustegevuse, õppe valideerimise ja teadlikkuse suurendamise juurde, aidates seeläbi kaasa oskuste täiendamise meetmeid käsitleva nõukogu soovituse rakendamisele. Sellega antakse kõigile täiskasvanutele võimalus arendada oma põhioskusi ja võtmepädevusi vastavalt oma vajadustele ning saavutada tänapäeva ühiskonnas ja tööturul vajalik oskuste tase; |
| --- | --- |

35.

toetama täiskasvanuharidust elukestva nõustamise ja karjääriarengu kaudu, luues partnerlussuhteid kõigil tasanditel. Vastavalt kvaliteedi tagamise põhimõtetele peaks selline nõustamine kuuluma teavitustegevuse, õppe valideerimise ja teadlikkuse suurendamise juurde, aidates seeläbi kaasa oskuste täiendamise meetmeid käsitleva nõukogu soovituse rakendamisele. Sellega antakse kõigile täiskasvanutele võimalus arendada oma põhioskusi ja võtmepädevusi vastavalt oma vajadustele ning saavutada tänapäeva ühiskonnas ja tööturul vajalik oskuste tase;

| 36. | tegema mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist käsitleva nõukogu soovituse rakendamisel edusamme selle tagamisel, et õppe valideerimise võimalused on olemas kõigi täiskasvanute jaoks, tagades nii ka teise võimaluse pakkumise ning aidates liikuda võimaliku täieliku või osalise kvalifikatsioonini; |
| --- | --- |

36.

tegema mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist käsitleva nõukogu soovituse rakendamisel edusamme selle tagamisel, et õppe valideerimise võimalused on olemas kõigi täiskasvanute jaoks, tagades nii ka teise võimaluse pakkumise ning aidates liikuda võimaliku täieliku või osalise kvalifikatsioonini;

| 37. | toetama täiskasvanuhariduse laiendamist nii üld- kui ka kutsehariduse teise ja kolmanda taseme haridusse, kasutades paindlikke õppevorme, näiteks rahvakoole, osaajaga õpet, kaug- ja põimõpet, ning võimaldama täiskasvanud õppijatel a) omandada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku 4. ja kõrgema taseme kvalifikatsioon ja b) läbida lühikursused, mis võimaldavad oskusi uuendada, laiendada või süvendada; |
| --- | --- |

37.

toetama täiskasvanuhariduse laiendamist nii üld- kui ka kutsehariduse teise ja kolmanda taseme haridusse, kasutades paindlikke õppevorme, näiteks rahvakoole, osaajaga õpet, kaug- ja põimõpet, ning võimaldama täiskasvanud õppijatel a) omandada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku 4. ja kõrgema taseme kvalifikatsioon ja b) läbida lühikursused, mis võimaldavad oskusi uuendada, laiendada või süvendada;

| 38. | tõstma täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate ametialast staatust ja toetama nende ameti kutseliseks muutmist (5) ning täiustama nende esma- ja jätkuharidust ja -koolitust ning kutsealast arengut, sealhulgas toetades uuenduslike lähenemisviiside (nagu põim-, veebi-, distants-, hübriidõpe jne) ja ressursside (IKT-taristu ja -seadmed) kasutamist; |
| --- | --- |

38.

tõstma täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate ametialast staatust ja toetama nende ameti kutseliseks muutmist (5) ning täiustama nende esma- ja jätkuharidust ja -koolitust ning kutsealast arengut, sealhulgas toetades uuenduslike lähenemisviiside (nagu põim-, veebi-, distants-, hübriidõpe jne) ja ressursside (IKT-taristu ja -seadmed) kasutamist;

| 39. | toetama asjakohasel juhul haridus-, koolitus- ja õppeprotsesside kvaliteetset ja kaasamispõhist digitaliseerimist organisatsiooni ja üksikisiku tasandil. Lisaks aitama, harima ja koolitama täiskasvanud õppijaid selles, kuidas kasutada digitaalseid vahendeid laialdasemalt ja tõhusamalt, võttes samal ajal arvesse digitaalset lõhet ja soolist ebavõrdsust digitaalsektoris; |
| --- | --- |

39.

toetama asjakohasel juhul haridus-, koolitus- ja õppeprotsesside kvaliteetset ja kaasamispõhist digitaliseerimist organisatsiooni ja üksikisiku tasandil. Lisaks aitama, harima ja koolitama täiskasvanud õppijaid selles, kuidas kasutada digitaalseid vahendeid laialdasemalt ja tõhusamalt, võttes samal ajal arvesse digitaalset lõhet ja soolist ebavõrdsust digitaalsektoris;

| 40. | püüdma töötada ettevõtete ja üksikisikute jaoks välja lihtsad, paindlikud ja laiaulatuslikud mehhanismid üksikisikute ja ühiskonna teadlikkuse suurendamiseks ning mõtteviisi muutmiseks, tuginedes elukestva õppe kontseptsioonile, mis seab esikohale vajaduse omandada pidevalt teadmisi, oskusi ja pädevusi; |
| --- | --- |

40.

püüdma töötada ettevõtete ja üksikisikute jaoks välja lihtsad, paindlikud ja laiaulatuslikud mehhanismid üksikisikute ja ühiskonna teadlikkuse suurendamiseks ning mõtteviisi muutmiseks, tuginedes elukestva õppe kontseptsioonile, mis seab esikohale vajaduse omandada pidevalt teadmisi, oskusi ja pädevusi;

| 41. | looma sellised elukestva õppe tingimused, mis aitavad edendada täiskasvanute osalemist õppimises, kasutades mitmesuguseid vahendeid, nagu EPALE – Euroopa täiskasvanuõppe elektrooniline platvorm (nt toetades täiskasvanuhariduse spetsialiste, sealhulgas täiskasvanuõpetajaid ja -koolitajaid, juhendajaid ja tugitöötajaid, teadlasi ja akadeemikuid ning poliitikakujundajaid); |
| --- | --- |

41.

looma sellised elukestva õppe tingimused, mis aitavad edendada täiskasvanute osalemist õppimises, kasutades mitmesuguseid vahendeid, nagu EPALE – Euroopa täiskasvanuõppe elektrooniline platvorm (nt toetades täiskasvanuhariduse spetsialiste, sealhulgas täiskasvanuõpetajaid ja -koolitajaid, juhendajaid ja tugitöötajaid, teadlasi ja akadeemikuid ning poliitikakujundajaid);

| 42. | edendama täiskasvanud õppijate ja täiskasvanuhariduse valdkonna töötajate õpirännet ning piiriülest koostööd, sealhulgas programmi „Erasmus+“, ELi ühtekuuluvuspoliitika fondide ja muude vahendite kaudu, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

42.

edendama täiskasvanud õppijate ja täiskasvanuhariduse valdkonna töötajate õpirännet ning piiriülest koostööd, sealhulgas programmi „Erasmus+“, ELi ühtekuuluvuspoliitika fondide ja muude vahendite kaudu, kui see on asjakohane;

| 43. | tegema täiendavaid jõupingutusi, et kõrvaldada igasugust õpet takistavad tõkked ja asjaolud, sealhulgas probleemid seoses liikuvuse, juurdepääsetavuse, soolise ebavõrdsuse, nõustamise, teavitustegevuse, üliõpilasteenuste ja varasemate õpingute arvestamisega õpiväljundite osana; |
| --- | --- |

43.

tegema täiendavaid jõupingutusi, et kõrvaldada igasugust õpet takistavad tõkked ja asjaolud, sealhulgas probleemid seoses liikuvuse, juurdepääsetavuse, soolise ebavõrdsuse, nõustamise, teavitustegevuse, üliõpilasteenuste ja varasemate õpingute arvestamisega õpiväljundite osana;

| 44. | arendama nt siseste ja väliste kvaliteeditagamise protsesside edendamise kaudu veelgi edasi kvaliteedi tagamise mehhanisme, näiteks programmide, protsesside, rakendusorganisatsioonide, täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate ning nõustamistegevuse puhul, ning samuti arendades andmekogumist, näiteks kasutades hariduse omandanute edasise käekäigu jälgimisel saadud teavet; |
| --- | --- |

44.

arendama nt siseste ja väliste kvaliteeditagamise protsesside edendamise kaudu veelgi edasi kvaliteedi tagamise mehhanisme, näiteks programmide, protsesside, rakendusorganisatsioonide, täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate ning nõustamistegevuse puhul, ning samuti arendades andmekogumist, näiteks kasutades hariduse omandanute edasise käekäigu jälgimisel saadud teavet;

PALUB KOMISJONIL TEHA OMA PÄDEVUST JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESSE VÕTTES JÄRGMIST:

| 45. | toetada liikmesriike täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 ja selle I lisas kirjeldatud prioriteetvaldkondade rakendamisel ning võimalike terviklike, kogu valitsemissektorit hõlmavate riiklike oskuste strateegiate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

45.

toetada liikmesriike täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 ja selle I lisas kirjeldatud prioriteetvaldkondade rakendamisel ning võimalike terviklike, kogu valitsemissektorit hõlmavate riiklike oskuste strateegiate väljatöötamisel;

| 46. | tagada tegevuskava kohaselt tehtud ELi poliitiliste algatuste vastastikune täiendavus ja sidusus; |
| --- | --- |

46.

tagada tegevuskava kohaselt tehtud ELi poliitiliste algatuste vastastikune täiendavus ja sidusus;

| 47. | teha tihedat koostööd liikmesriikidega, et tagada paindlik ja tõhus juhtimisstruktuur, nagu on sätestatud nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), eelkõige kaasates täiskasvanuhariduse töörühma, täiskasvanuhariduse riiklike koordinaatorite võrgustiku, vastastikuse õppe ja muu võrgustikutöö; |
| --- | --- |

47.

teha tihedat koostööd liikmesriikidega, et tagada paindlik ja tõhus juhtimisstruktuur, nagu on sätestatud nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), eelkõige kaasates täiskasvanuhariduse töörühma, täiskasvanuhariduse riiklike koordinaatorite võrgustiku, vastastikuse õppe ja muu võrgustikutöö;

| 48. | toetada täiskasvanuhariduse riiklikke koordinaatoreid, rahastades nende tööd, et hõlbustada liikmesriikidevahelist ja komisjoniga tehtavat koostööd tegevuskava 2030 elluviimisel; |
| --- | --- |

48.

toetada täiskasvanuhariduse riiklikke koordinaatoreid, rahastades nende tööd, et hõlbustada liikmesriikidevahelist ja komisjoniga tehtavat koostööd tegevuskava 2030 elluviimisel;

| 49. | suurendada teadmisi täiskasvanuharidusest Euroopas, viies läbi täiskasvanuhariduse küsimuste analüüsimiseks vajalikke uurimisi ja uuringuid, sealhulgas Eurydice’i, CEDEFOPi ja ETFi kaudu ning koostöös teiste asjaomaste võrgustike ja asutustega, kasutades täielikult ära nende teabe- ja uurimissuutlikkust ning tekitamata liikmesriikidele lisakoormust. Tähelepanu tuleks pöörata ka üle 65aastastele inimestele, töötades välja võrdlevad tõendid ja andmed nende osalemise kohta täiskasvanuhariduses; |
| --- | --- |

49.

suurendada teadmisi täiskasvanuharidusest Euroopas, viies läbi täiskasvanuhariduse küsimuste analüüsimiseks vajalikke uurimisi ja uuringuid, sealhulgas Eurydice’i, CEDEFOPi ja ETFi kaudu ning koostöös teiste asjaomaste võrgustike ja asutustega, kasutades täielikult ära nende teabe- ja uurimissuutlikkust ning tekitamata liikmesriikidele lisakoormust. Tähelepanu tuleks pöörata ka üle 65aastastele inimestele, töötades välja võrdlevad tõendid ja andmed nende osalemise kohta täiskasvanuhariduses;

| 50. | jätkata ja intensiivistada koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu OECD, ÜRO (eelkõige UNESCO ja ILO) ja Euroopa Nõukogu, samuti teiste asjaomaste piirkondlike ja ülemaailmsete algatustega, näiteks Lääne-Balkanil, idapartnerlus jne; |
| --- | --- |

50.

jätkata ja intensiivistada koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu OECD, ÜRO (eelkõige UNESCO ja ILO) ja Euroopa Nõukogu, samuti teiste asjaomaste piirkondlike ja ülemaailmsete algatustega, näiteks Lääne-Balkanil, idapartnerlus jne;

| 51. | tagada Euroopa tasandil kättesaadavad vahendid täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 elluviimise toetamiseks asjakohaste ELi programmide, fondide ja vahendite kaudu, nagu programm „Erasmus+“, Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, taaste- ja vastupidavusrahastu, õiglase ülemineku fond, programm „InvestEU“, tehnilise toe rahastamisvahend jne; |
| --- | --- |

51.

tagada Euroopa tasandil kättesaadavad vahendid täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 elluviimise toetamiseks asjakohaste ELi programmide, fondide ja vahendite kaudu, nagu programm „Erasmus+“, Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, taaste- ja vastupidavusrahastu, õiglase ülemineku fond, programm „InvestEU“, tehnilise toe rahastamisvahend jne;

| 52. | esitada nõukogule süstemaatilisi ülevaateid ja tegevuskavasid, mis puudutavad liidu tasandil käimasolevaid ja kavandatavaid poliitikameetmeid, koostöövahendeid, rahastamisvahendeid, algatusi ja sihipäraseid projektikonkursse, nagu oskuste täiendamise meetmed, programm „Erasmus+“ ja Euroopa poolaasta, mis aitavad kaasa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 eesmärkide saavutamisele, ning neid regulaarselt ajakohastada; |
| --- | --- |

52.

esitada nõukogule süstemaatilisi ülevaateid ja tegevuskavasid, mis puudutavad liidu tasandil käimasolevaid ja kavandatavaid poliitikameetmeid, koostöövahendeid, rahastamisvahendeid, algatusi ja sihipäraseid projektikonkursse, nagu oskuste täiendamise meetmed, programm „Erasmus+“ ja Euroopa poolaasta, mis aitavad kaasa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 eesmärkide saavutamisele, ning neid regulaarselt ajakohastada;

| 53. | esitada täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 elluviimise kohta aruandeid osana strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (2021–2030), tuginedes täiskasvanuhariduse riiklike koordinaatorite, täiskasvanuhariduse töörühma, uuringute ja teadusekspertide tööle; |
| --- | --- |

53.

esitada täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 elluviimise kohta aruandeid osana strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (2021–2030), tuginedes täiskasvanuhariduse riiklike koordinaatorite, täiskasvanuhariduse töörühma, uuringute ja teadusekspertide tööle;

| 54. | võimaldada arendada edasi ja rakendada programmi EPALE, millega toetatakse ja tugevdatakse täiskasvanuhariduse spetsialiste kolleegidevaheliste kogemustevahetuse, blogipostituste, foorumite ja võrgustike kaudu ning mis pakub kvaliteetset, täpset ja asjakohast teavet täiskasvanuhariduse kõigi aspektide kohta; |
| --- | --- |

54.

võimaldada arendada edasi ja rakendada programmi EPALE, millega toetatakse ja tugevdatakse täiskasvanuhariduse spetsialiste kolleegidevaheliste kogemustevahetuse, blogipostituste, foorumite ja võrgustike kaudu ning mis pakub kvaliteetset, täpset ja asjakohast teavet täiskasvanuhariduse kõigi aspektide kohta;

| 55. | toetada liikmesriike, sealhulgas rahastamise kaudu, nende regulaarses osalemises teadustsüklites, et saada võrreldavaid andmeid nende edusammude kohta täiskasvanute oskuste valdkonnas (OECD täiskasvanute oskuste uuring [PIAAC], täiskasvanuhariduse uuring ja tööjõu-uuring). |
| --- | --- |

55.

toetada liikmesriike, sealhulgas rahastamise kaudu, nende regulaarses osalemises teadustsüklites, et saada võrreldavaid andmeid nende edusammude kohta täiskasvanute oskuste valdkonnas (OECD täiskasvanute oskuste uuring [PIAAC], täiskasvanuhariduse uuring ja tööjõu-uuring).

---

(1)  Dok EUCO 19/1/17 REV 1.

(2)  Vt nt järgmised publikatsioonid: „Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities“ („Täiskasvanuharidus ja COVID-19: probleemid ja võimalused“), HK 2020 täiskasvanuhariduse töörühm, 2020; „Adult learning and education and COVID-19“ („Täiskasvanuõpe ja -haridus ning COVID-19“), UNESCO Institute for Lifelong Learning, 2020; „Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing?“ („Täiskasvanuharidus ja COVID-19: kui paljust informaalsest ja mitteformaalsest õppest jääb töötajatel puudu?“ (OECD, 2021).

(3)  Hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade 2020. „Teaching and learning in a digital age“ („Õpetamine ja õppimine digitaalajastul“), SWD (2020) 234 final. Andmeallikas: Eurostati ELi tööjõu-uuring (2022. aastal on kavas meetodit muuta).

(4)  Nimetatud eesmärgid on määratletud ELi keskmiste väärtustena, mille liikmesriigid peavad ühiselt saavutama. Eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudest aru andmisel, sealhulgas vajaduse korral Euroopa poolaasta raames, peaks komisjon võtma arvesse erinevate riiklike süsteemide ja asjaolude eripära. Liikmesriigid peaksid täielikult ära kasutama liidu rahastamisvõimalusi vastavalt oma riigi oludele, prioriteetidele ja probleemidele. Eesmärgid ei mõjuta otsuseid selle kohta, kuidas rakendatakse liidu rahastamisvahendeid mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ja taasterahastu „NextGenerationEU“ raames.

(5)  Käesolevas resolutsioonis on õpetaja isik, kellel on vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ja tavadele õpetaja (või samaväärne) staatus, ning koolitaja isik, kes täidab üht või mitut (teoreetilise või praktilise) koolitustegevusega seotud ülesannet kas haridus- või koolitusasutuses või töökohal. Kõnealused mõisted hõlmavad üld- ja kõrghariduse tasandi õpetajaid, esma- ning jätkutasandi kutsehariduse õpetajaid ja koolitajaid, samuti alusharidus- ja lapsehoiutöötajaid ning täiskasvanuõpetajaid, kooskõlas nõukogu järeldustega tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (ELT C 193, 9.6.2020, lk 11).

---

I LISA

Võttes arvesse iga liikmesriigi spetsiifilisi asjaolusid ja kooskõlas riigisiseste prioriteetidega palutakse liikmesriikidel, keda toetab vajaduse korral komisjon, keskenduda allpool esitatud valdkondadele.

Prioriteetvaldkond nr 1. Juhtimine

| a) | Vajalikud on partnerlussuhted valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, haridus- ja koolitusteenuse osutajate, ettevõtete, sotsiaalpartnerite, avalike tööturuasutuste ja sotsiaalteenistuste ning kodanikuühiskonna vahel ja selliseid partnerlussuhteid peab iseloomustama kõigi asjaosaliste jagatud vastutus. Selle vastutuse raames tehakse muu hulgas järgmist: analüüsitakse täiskasvanute haridus- ja koolitusvajadusi ja arendatakse nende õppimisvõimalusi, optimeeritakse kõigi sidusrühmade kaasamist ja koostööd, suurendatakse teadlikkust ja teavitamist ning toetatakse teenuseosutajatele ja ettevõtjatele piisavate juhiste ja nõustamise pakkumist. |
| --- | --- |

a)

Vajalikud on partnerlussuhted valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, haridus- ja koolitusteenuse osutajate, ettevõtete, sotsiaalpartnerite, avalike tööturuasutuste ja sotsiaalteenistuste ning kodanikuühiskonna vahel ja selliseid partnerlussuhteid peab iseloomustama kõigi asjaosaliste jagatud vastutus. Selle vastutuse raames tehakse muu hulgas järgmist: analüüsitakse täiskasvanute haridus- ja koolitusvajadusi ja arendatakse nende õppimisvõimalusi, optimeeritakse kõigi sidusrühmade kaasamist ja koostööd, suurendatakse teadlikkust ja teavitamist ning toetatakse teenuseosutajatele ja ettevõtjatele piisavate juhiste ja nõustamise pakkumist.

| b) | Tõhustatakse täiskasvanuhariduse vajadusi käsitleva koostöö üldiseid tingimusi: püütakse välja töötada terviklikku lähenemisviisi täiskasvanuharidusele, mis hõlmab täiskasvanuhariduse ja -koolituse kõiki liike, vorme ja tasemeid ning muid asjakohaseid õppimisvõimalusi ning milles on välja toodud kõigi asjaomaste sektorite roll. Selles peaks olema ette nähtud valdkonnaülene järelevalve ning ministeeriumide- ja valdkondadevahelised partnerlussuhted poliitikasidususe saavutamiseks. Sellise elukestva õppe osaks oleva lähenemisviisi tulemuseks võiks olla täiskasvanuhariduse strateegiad ja riiklikud oskuste strateegiad, mis põhinevad teadusuuringutel, tõenditel ja andmetel. |
| --- | --- |

b)

Tõhustatakse täiskasvanuhariduse vajadusi käsitleva koostöö üldiseid tingimusi: püütakse välja töötada terviklikku lähenemisviisi täiskasvanuharidusele, mis hõlmab täiskasvanuhariduse ja -koolituse kõiki liike, vorme ja tasemeid ning muid asjakohaseid õppimisvõimalusi ning milles on välja toodud kõigi asjaomaste sektorite roll. Selles peaks olema ette nähtud valdkonnaülene järelevalve ning ministeeriumide- ja valdkondadevahelised partnerlussuhted poliitikasidususe saavutamiseks. Sellise elukestva õppe osaks oleva lähenemisviisi tulemuseks võiks olla täiskasvanuhariduse strateegiad ja riiklikud oskuste strateegiad, mis põhinevad teadusuuringutel, tõenditel ja andmetel.

| c) | Sidusrühmade koostöö ja partnerlus riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil peaks vastama täiskasvanud õppijate ja tööandjate vajadustele ning selle juurde peaks võimaluse korral ja vastavalt liikmesriigi oludele kuuluma tulemuslik ja tõhus täiskasvanuhariduse algatuste rahastamine. |
| --- | --- |

c)

Sidusrühmade koostöö ja partnerlus riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil peaks vastama täiskasvanud õppijate ja tööandjate vajadustele ning selle juurde peaks võimaluse korral ja vastavalt liikmesriigi oludele kuuluma tulemuslik ja tõhus täiskasvanuhariduse algatuste rahastamine.

Prioriteetvaldkond nr 2. Elukestva õppe pakkumine ja omaksvõtt

| a) | Äärmiselt oluline on tõsta täiskasvanute teadlikkust sellest, kui oluline on õppimine kui elukestev ettevõtmine, mida tuleks teha korrapäraste ajavahemike järel kogu elu jooksul. |
| --- | --- |

a)

Äärmiselt oluline on tõsta täiskasvanute teadlikkust sellest, kui oluline on õppimine kui elukestev ettevõtmine, mida tuleks teha korrapäraste ajavahemike järel kogu elu jooksul.

| b) | Täiskasvanuharidus peaks muutuma isikukesksemaks. Seda tuleks julgustada ja toetada tõhusate elukestva nõustamise süsteemide ja teavitustegevuse kaudu, samuti varasemate õpingute valideerimise integreeritud süsteemide kaudu. |
| --- | --- |

b)

Täiskasvanuharidus peaks muutuma isikukesksemaks. Seda tuleks julgustada ja toetada tõhusate elukestva nõustamise süsteemide ja teavitustegevuse kaudu, samuti varasemate õpingute valideerimise integreeritud süsteemide kaudu.

| c) | Kõigile sidusrühmadele peaksid olema kättesaadavad elukestvat nõustamist ja täiskasvanuhariduse kavandamist toetavad praegused oskuste prognoosimise süsteemid. |
| --- | --- |

c)

Kõigile sidusrühmadele peaksid olema kättesaadavad elukestvat nõustamist ja täiskasvanuhariduse kavandamist toetavad praegused oskuste prognoosimise süsteemid.

| d) | Asjakohastel juhtudel peaks rahaliste stiimulite, maksusoodustuste ja muude sotsiaalhüvitiste või kompensatsioonimeetmete tööandja tasandil integreerimine täiskasvanuhariduspoliitika elluviimisesse suurendama tööandja pühendumust täiskasvanuharidusele. |
| --- | --- |

d)

Asjakohastel juhtudel peaks rahaliste stiimulite, maksusoodustuste ja muude sotsiaalhüvitiste või kompensatsioonimeetmete tööandja tasandil integreerimine täiskasvanuhariduspoliitika elluviimisesse suurendama tööandja pühendumust täiskasvanuharidusele.

| e) | Kestlikku riiklikest vahenditest rahastamist tuleks täiendada muu rahastamisega eri tasanditel (Euroopa, riigi, piirkondlik, kohalik, tööandja, üksikisiku tasand) ning pakkuda rahastamist täiskasvanuhariduse kõigi õppeliikide, vormide ja tasemete puhul. Rahaliste vahendite tõhus eraldamine ja kasutamine on äärmiselt oluline ning seda tuleb kohandada vastavalt individuaalsetele õppimisvajadustele. Selles on oluline osa kuluseirel. |
| --- | --- |

e)

Kestlikku riiklikest vahenditest rahastamist tuleks täiendada muu rahastamisega eri tasanditel (Euroopa, riigi, piirkondlik, kohalik, tööandja, üksikisiku tasand) ning pakkuda rahastamist täiskasvanuhariduse kõigi õppeliikide, vormide ja tasemete puhul. Rahaliste vahendite tõhus eraldamine ja kasutamine on äärmiselt oluline ning seda tuleb kohandada vastavalt individuaalsetele õppimisvajadustele. Selles on oluline osa kuluseirel.

Prioriteetvaldkond nr 3. Kättesaadavus ja paindlikus

| a) | Täiskasvanuharidus peaks olema aja, koha, ressursi, vormi ja rakendamise poolest paindlik ning hõlmama eri lähenemisviise ja meetmeid osalemise, kaasatuse ja õpimotivatsiooni suurendamiseks. See peaks võimaldama registreeruda mitte ainult formaalse hariduse ja koolituse eri tasandite õppesse, vaid ka muudesse programmidesse – sealhulgas mitteformaalsel tasandil –, mille eesmärk on ümber- ja täiendusõpe koos laiema õppeparadigmaga. Pere- , elu- ja töökohustuste ühitamiseks ja seeläbi täiskasvanute hariduses osalemise suurendamiseks ja hoidmiseks on keskse tähtsusega paindlikkus. Täiskasvanuhariduse programmid peavad olema kvaliteetsed, olenemata sellest, kas neid rahastatakse era- või avaliku sektori vahenditest. |
| --- | --- |

a)

Täiskasvanuharidus peaks olema aja, koha, ressursi, vormi ja rakendamise poolest paindlik ning hõlmama eri lähenemisviise ja meetmeid osalemise, kaasatuse ja õpimotivatsiooni suurendamiseks. See peaks võimaldama registreeruda mitte ainult formaalse hariduse ja koolituse eri tasandite õppesse, vaid ka muudesse programmidesse – sealhulgas mitteformaalsel tasandil –, mille eesmärk on ümber- ja täiendusõpe koos laiema õppeparadigmaga. Pere- , elu- ja töökohustuste ühitamiseks ja seeläbi täiskasvanute hariduses osalemise suurendamiseks ja hoidmiseks on keskse tähtsusega paindlikkus. Täiskasvanuhariduse programmid peavad olema kvaliteetsed, olenemata sellest, kas neid rahastatakse era- või avaliku sektori vahenditest.

| b) | Täiskasvanuhariduse raames pakutavad haridus- ja koolitusprogrammid peaksid tuginema iga õppija olemasolevatele teadmistele, oskustele, pädevustele ja kogemustele, aga ka eelistustele ja spetsiifikale, mis tulenevad õppija vajadustest ja võimalikust enesehindamisest, ning erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavatele rühmadele. Hariduse ja koolituse suhtes võetav lähenemisviis, mis julgustab täiskasvanuid väljendama oma eelistusi, soove ja vajadusi, on kaasav ning motiveerib täiskasvanuid end harima ja täiendama, pakkudes samal ajal võimalusi isiklikuks ja tööalaseks arenguks, kogukonnaõppeks ja põlvkondadevaheliseks õppeks ning hõlmates muid sotsiaalseid aspekte. |
| --- | --- |

b)

Täiskasvanuhariduse raames pakutavad haridus- ja koolitusprogrammid peaksid tuginema iga õppija olemasolevatele teadmistele, oskustele, pädevustele ja kogemustele, aga ka eelistustele ja spetsiifikale, mis tulenevad õppija vajadustest ja võimalikust enesehindamisest, ning erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavatele rühmadele. Hariduse ja koolituse suhtes võetav lähenemisviis, mis julgustab täiskasvanuid väljendama oma eelistusi, soove ja vajadusi, on kaasav ning motiveerib täiskasvanuid end harima ja täiendama, pakkudes samal ajal võimalusi isiklikuks ja tööalaseks arenguks, kogukonnaõppeks ja põlvkondadevaheliseks õppeks ning hõlmates muid sotsiaalseid aspekte.

| c) | Täiskasvanuharidus peaks samuti looma tingimused teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamiseks ja tugevdamiseks ning aitama seeläbi kaasa kaasavama ühiskonna ja võrdsete võimaluste tagamisele, võttes arvesse spetsiifilisi olusid ja sotsiaal-majanduslikku tausta ning pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele. |
| --- | --- |

c)

Täiskasvanuharidus peaks samuti looma tingimused teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamiseks ja tugevdamiseks ning aitama seeläbi kaasa kaasavama ühiskonna ja võrdsete võimaluste tagamisele, võttes arvesse spetsiifilisi olusid ja sotsiaal-majanduslikku tausta ning pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele.

| d) | Kaaluda tuleks rahaliste ja muude toetusmeetmete ning kindlate õppetoetusmeetmete kehtestamist. Need võivad olla näiteks rahalised stiimulid, nagu laenud, stipendiumid ja maksusoodustused. |
| --- | --- |

d)

Kaaluda tuleks rahaliste ja muude toetusmeetmete ning kindlate õppetoetusmeetmete kehtestamist. Need võivad olla näiteks rahalised stiimulid, nagu laenud, stipendiumid ja maksusoodustused.

| e) | Mikrokvalifikatsioonitunnistuste kontseptsiooni ja kasutusvõimaluste uurimine võib aidata kaasa õppimisvõimaluste avardamisele ja elukestva õppe tõhustamisele, kuna selline kontseptsioon võimaldab paindlikumat ja moodulipõhist õpet ja pakub kaasavamaid õppeprotsesse. |
| --- | --- |

e)

Mikrokvalifikatsioonitunnistuste kontseptsiooni ja kasutusvõimaluste uurimine võib aidata kaasa õppimisvõimaluste avardamisele ja elukestva õppe tõhustamisele, kuna selline kontseptsioon võimaldab paindlikumat ja moodulipõhist õpet ja pakub kaasavamaid õppeprotsesse.

Prioriteetvaldkond nr 4. Kvaliteet, võrdsed võimalused, kaasatus ja edu saavutamine täiskasvanuhariduses

Kutseliseks muutmine

| a) | Vajalik on täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate, sealhulgas nõustajate (nt mentorid, juhendajad) ning tugiteenuseid (nt juhendamine, valideerimine, teavitustegevus, teadlikkuse suurendamine, juhtimine ja haldamine täiskasvanuhariduse valdkonnas) ameti kutseliseks muutmine ja nende suutlikkuse suurendamine. Täiskasvanuhariduse spetsialistide võtmepädevuste määratlemine ja valideerimine võiks olla lisaväärtus. |
| --- | --- |

a)

Vajalik on täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate, sealhulgas nõustajate (nt mentorid, juhendajad) ning tugiteenuseid (nt juhendamine, valideerimine, teavitustegevus, teadlikkuse suurendamine, juhtimine ja haldamine täiskasvanuhariduse valdkonnas) ameti kutseliseks muutmine ja nende suutlikkuse suurendamine. Täiskasvanuhariduse spetsialistide võtmepädevuste määratlemine ja valideerimine võiks olla lisaväärtus.

| b) | Kutseliseks muutmine täiskasvanuhariduses on oluline kvaliteetse hariduse ja koolituse pakkumiseks (nt lisaks sisulistele oskustele peavad täiskasvanud õppijad omandama sotsiaalseid ja digitaaloskusi, mille jaoks on vaja teistsugust/kohandatud pedagoogilist meetodit). Täiskasvanuõpetajatele ja -koolitajatele tuleks pakkuda pädevuspõhise õpetamise ja õppe läbiviimisel tuge, sealhulgas nõustajate ja vastastikkuse õppimise kaudu. |
| --- | --- |

b)

Kutseliseks muutmine täiskasvanuhariduses on oluline kvaliteetse hariduse ja koolituse pakkumiseks (nt lisaks sisulistele oskustele peavad täiskasvanud õppijad omandama sotsiaalseid ja digitaaloskusi, mille jaoks on vaja teistsugust/kohandatud pedagoogilist meetodit). Täiskasvanuõpetajatele ja -koolitajatele tuleks pakkuda pädevuspõhise õpetamise ja õppe läbiviimisel tuge, sealhulgas nõustajate ja vastastikkuse õppimise kaudu.

| c) | Täiskasvanuhariduse pakkujate ja muid õppevõimalusi pakkuvate partnerite vaheline hästi väljaarendatud võrgustik ja partnerlus saaks tagada, et täiskasvanuharidus muutub kättesaadavamaks ning et raha ja aeg on varasemast vähem takistuseks. |
| --- | --- |

c)

Täiskasvanuhariduse pakkujate ja muid õppevõimalusi pakkuvate partnerite vaheline hästi väljaarendatud võrgustik ja partnerlus saaks tagada, et täiskasvanuharidus muutub kättesaadavamaks ning et raha ja aeg on varasemast vähem takistuseks.

Liikuvus

| d) | Jätkuvalt tuleks laiendada täiskasvanud õppijate ning täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate ning täiskasvanuhariduse muude sihtrühmade liikuvust, mis on Euroopa koostöö oluline element ja vahend kvaliteedi parandamiseks täiskasvanuhariduses ja mitmekeelsuse edendamiseks ELis. Tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, et kõrvaldada olemasolevad takistused ja tõkked igat liiki õpi- ja õpetamisrände puhul, sealhulgas juurdepääsu, juhendamise, üliõpilastele suunatud teenuste ja õpitulemuste tunnustamisega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

d)

Jätkuvalt tuleks laiendada täiskasvanud õppijate ning täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate ning täiskasvanuhariduse muude sihtrühmade liikuvust, mis on Euroopa koostöö oluline element ja vahend kvaliteedi parandamiseks täiskasvanuhariduses ja mitmekeelsuse edendamiseks ELis. Tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, et kõrvaldada olemasolevad takistused ja tõkked igat liiki õpi- ja õpetamisrände puhul, sealhulgas juurdepääsu, juhendamise, üliõpilastele suunatud teenuste ja õpitulemuste tunnustamisega seotud küsimustes.

| e) | Kasutada tuleks programmi „Erasmus+“ ja selle mitmeid uusi võimalusi liikuvuse suurendamiseks ELis ja väljaspool ELi ning piiriülese koostöö tugevdamiseks, mida võiks täiendada võimaliku rahastamisega ESF+ vahenditest. |
| --- | --- |

e)

Kasutada tuleks programmi „Erasmus+“ ja selle mitmeid uusi võimalusi liikuvuse suurendamiseks ELis ja väljaspool ELi ning piiriülese koostöö tugevdamiseks, mida võiks täiendada võimaliku rahastamisega ESF+ vahenditest.

Kaasamine

| f) | Täiskasvanuharidus on oluline vahend soolise võrdõiguslikkuse ja solidaarsuse suurendamiseks erinevate vanuserühmade ning eri kultuuride ja taustaga inimeste vahel, samuti demokraatliku kodanikkonna ja ELi põhiväärtuste edendamiseks. Selles kontekstis väärivad erilist tähelepanu haavatavad rühmad. |
| --- | --- |

f)

Täiskasvanuharidus on oluline vahend soolise võrdõiguslikkuse ja solidaarsuse suurendamiseks erinevate vanuserühmade ning eri kultuuride ja taustaga inimeste vahel, samuti demokraatliku kodanikkonna ja ELi põhiväärtuste edendamiseks. Selles kontekstis väärivad erilist tähelepanu haavatavad rühmad.

| g) | Vaja on vahendite tasakaalustatud jaotamist täiskasvanuhariduseks ja -koolituseks. Kaaluda tuleks jagatud vastutusele ning tugevale avaliku sektori kohustusele tuginevaid rahastamismudeleid, eelkõige seoses täiskasvanurühmadega, kes on pärit ebasoodsatest oludest, kellel on puue või keda mõjutavad muud tõrjutust põhjustada võivad tegurid. |
| --- | --- |

g)

Vaja on vahendite tasakaalustatud jaotamist täiskasvanuhariduseks ja -koolituseks. Kaaluda tuleks jagatud vastutusele ning tugevale avaliku sektori kohustusele tuginevaid rahastamismudeleid, eelkõige seoses täiskasvanurühmadega, kes on pärit ebasoodsatest oludest, kellel on puue või keda mõjutavad muud tõrjutust põhjustada võivad tegurid.

| h) | Kaaluda tuleks stiimuleid, mis võimaldavad kõrvaldada kõigi sihtrühmade täiskasvanuhariduses osalemiselt sellised takistused nagu ajapuudus õppimiseks, põhioskuste ja kutseoskuste nappus, juurdepääsu puudumine, vähene motivatsioon ja negatiivne suhtumine õppimisse. Haridussüsteemist lahkunud täiskasvanute ja teatavate sihtrühmade haridusse tagasitoomiseks on ülioluline teha koostööd asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

h)

Kaaluda tuleks stiimuleid, mis võimaldavad kõrvaldada kõigi sihtrühmade täiskasvanuhariduses osalemiselt sellised takistused nagu ajapuudus õppimiseks, põhioskuste ja kutseoskuste nappus, juurdepääsu puudumine, vähene motivatsioon ja negatiivne suhtumine õppimisse. Haridussüsteemist lahkunud täiskasvanute ja teatavate sihtrühmade haridusse tagasitoomiseks on ülioluline teha koostööd asjaomaste sidusrühmadega.

| i) | Põlvkondadevaheline õpe, millesse on kaasatud ka üle 65-aastased inimesed, saab olla kasulik vahend heaolu ning aktiivsena, iseseisva ja tervena vananemise edendamiseks. |
| --- | --- |

i)

Põlvkondadevaheline õpe, millesse on kaasatud ka üle 65-aastased inimesed, saab olla kasulik vahend heaolu ning aktiivsena, iseseisva ja tervena vananemise edendamiseks.

Kvaliteedi tagamine

| j) | Täiskasvanuhariduse ja -koolitajate pakkujate ja nende partnerite süsteemset kvaliteedi tagamist tuleks vajaduse korral veelgi parandada. |
| --- | --- |

j)

Täiskasvanuhariduse ja -koolitajate pakkujate ja nende partnerite süsteemset kvaliteedi tagamist tuleks vajaduse korral veelgi parandada.

| k) | Täiskasvanuhariduse tulemuste jälgimine võib parandada kvaliteedi tagamist. |
| --- | --- |

k)

Täiskasvanuhariduse tulemuste jälgimine võib parandada kvaliteedi tagamist.

| l) | Haridus ja koolitus peaksid olema õppijakesksemad ja pakkuma lühiajalisi õppevõimalusi kindlate oskuste omandamiseks või täiendamiseks. |
| --- | --- |

l)

Haridus ja koolitus peaksid olema õppijakesksemad ja pakkuma lühiajalisi õppevõimalusi kindlate oskuste omandamiseks või täiendamiseks.

| m) | Õpitulemuste hindamise ja eduväljavaate kindlustamiseks on ülioluline arendada pidevalt edasi seire-, hindamis- ja kvaliteedimeetodeid. |
| --- | --- |

m)

Õpitulemuste hindamise ja eduväljavaate kindlustamiseks on ülioluline arendada pidevalt edasi seire-, hindamis- ja kvaliteedimeetodeid.

| n) | Kvaliteetse täiskasvanuhariduse toetamiseks peaksid riigi ja piirkonna tasandi süsteemid või mudelid, sealhulgas varasemate õpingute valideerimine ja tunnustamine, olema suunatud siseste ja väliste kvaliteeditagamise protsesside arendamisele ja pakkumisele. |
| --- | --- |

n)

Kvaliteetse täiskasvanuhariduse toetamiseks peaksid riigi ja piirkonna tasandi süsteemid või mudelid, sealhulgas varasemate õpingute valideerimine ja tunnustamine, olema suunatud siseste ja väliste kvaliteeditagamise protsesside arendamisele ja pakkumisele.

Prioriteetvaldkond nr 5. Rohe- ja digipööre

| a) | Kaksiküleminek (st digi- ja rohepööre) soodustab uuenduslikke õppimisvõimalusi ning uusi haridus- ja koolituskäsitlusi, sealhulgas õpikeskkondi. Need uuendused peavad tagama täiskasvanuhariduse eri vormide ja tasemete vahelise läbitavuse ja paindlikkuse. Digi- ja rohepööre nõuavad kõigilt põlvkondadelt digitaalses keskkonnas proaktiivseks töötamiseks ja elamiseks vajalike rohe- ja digioskuste (suurem digitaalmeediapädevus ja keskkonnateadlikkus) arendamist. Digitaalne õpe (põim-, hübriidõpe jne) nõuab ka täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate erialast arengut, samuti digitaalvahendite kasutamise toetamist ning õppematerjalide, lähenemisviiside ja ressursside kohandamist. |
| --- | --- |

a)

Kaksiküleminek (st digi- ja rohepööre) soodustab uuenduslikke õppimisvõimalusi ning uusi haridus- ja koolituskäsitlusi, sealhulgas õpikeskkondi. Need uuendused peavad tagama täiskasvanuhariduse eri vormide ja tasemete vahelise läbitavuse ja paindlikkuse. Digi- ja rohepööre nõuavad kõigilt põlvkondadelt digitaalses keskkonnas proaktiivseks töötamiseks ja elamiseks vajalike rohe- ja digioskuste (suurem digitaalmeediapädevus ja keskkonnateadlikkus) arendamist. Digitaalne õpe (põim-, hübriidõpe jne) nõuab ka täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate erialast arengut, samuti digitaalvahendite kasutamise toetamist ning õppematerjalide, lähenemisviiside ja ressursside kohandamist.

| b) | Tuleb töötada välja lähenemisviisid kestliku arengu integreerimiseks täiskasvanuharidusse, tegeledes muu hulgas keskkonnakäitumisega ja arendades sobivaid mõtteviise, suurendades teadlikkust ja kaaludes konkreetsete meetmete võtmist koolituse arendamiseks. Teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamine täiskasvanuhariduses peaks olema rohepöörde oluline osa. Roheoskused, st vähese CO2-heitega majanduses ja ühiskonnas vajalikud oskused, on vajalikud kogu ühiskonnas ja tööjõu seas (kõigis sektorites ja kõigil tasanditel), kuna uued majandustegevused loovad uusi (või uuendatud) elukutseid ning kuna me püüdleme kestlike eluviiside poole. |
| --- | --- |

b)

Tuleb töötada välja lähenemisviisid kestliku arengu integreerimiseks täiskasvanuharidusse, tegeledes muu hulgas keskkonnakäitumisega ja arendades sobivaid mõtteviise, suurendades teadlikkust ja kaaludes konkreetsete meetmete võtmist koolituse arendamiseks. Teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamine täiskasvanuhariduses peaks olema rohepöörde oluline osa. Roheoskused, st vähese CO2-heitega majanduses ja ühiskonnas vajalikud oskused, on vajalikud kogu ühiskonnas ja tööjõu seas (kõigis sektorites ja kõigil tasanditel), kuna uued majandustegevused loovad uusi (või uuendatud) elukutseid ning kuna me püüdleme kestlike eluviiside poole.

| c) | Täiendav toetus õpikeskkondade avamiseks kiirendab digipööret või parandab juba olemasolevat taristut või olemasolevaid algatusi, näiteks edendades kaasavat, digitaalset ja kestlikku ühiskonda ning töölõpet. Sellised keskkonnad peaksid parandama igas vanuses täiskasvanud õppijate võrdset juurdepääsu digitaalsele materjalile ning toetama digitehnoloogia turvalist kasutamist. Tuleks luua sellised avaliku hüvena pakutavad õppeplatvormid, mis pakuksid osalejatele motivatsioonituge, professionaalset mentorlust, juhendamist ja nõustamist. |
| --- | --- |

c)

Täiendav toetus õpikeskkondade avamiseks kiirendab digipööret või parandab juba olemasolevat taristut või olemasolevaid algatusi, näiteks edendades kaasavat, digitaalset ja kestlikku ühiskonda ning töölõpet. Sellised keskkonnad peaksid parandama igas vanuses täiskasvanud õppijate võrdset juurdepääsu digitaalsele materjalile ning toetama digitehnoloogia turvalist kasutamist. Tuleks luua sellised avaliku hüvena pakutavad õppeplatvormid, mis pakuksid osalejatele motivatsioonituge, professionaalset mentorlust, juhendamist ja nõustamist.

---

II LISA

ELI TASANDI EESMÄRGID JA NÄITAJAD

Euroopa täiskasvanuhariduse keskmise tulemuslikkuse jälgimine

Euroopa täiskasvanuhariduse keskmise tulemuslikkuse võrdlustasemed ja näitajad („ELi tasandi eesmärgid“), mille abil jälgitakse edusamme ja tehakse kindlaks väljakutsed ning mis tänu rahvusvaheliselt võrreldavate andmete süsteemsele kogumisele, analüüsimisele ja uurimisele aitavad kaasa tõenditel põhineva poliitika kujundamisele, peaksid toetama täiskasvanuhariduse tegevuskavas 2030 kirjeldatud strateegilisi prioriteete. Need peaksid põhinema üksnes võrreldavatel ja usaldusväärsetel andmetel ning arvestama liikmesriikide erinevat olukorda.

1.   ELi tasandi eesmärgid (1)

Täiskasvanute osalus elukestvas õppes

Vähemalt 47 % täiskasvanutest vanuses 25–64 peaks 2025. aastaks olema osalenud elukestvas õppes viimase 12 kuu jooksul (2).

Vähemalt 60 % täiskasvanutest vanuses 25–64 peaks 2030. aastaks olema osalenud elukestvas õppes viimase 12 kuu jooksul.

2.   ELi tasandi näitajad

| a) | Madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute osalus elukestvas õppes (3) |
| --- | --- |

a)

Madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute osalus elukestvas õppes (3)

| b) | Hiljutise õpikogemusega töötud täiskasvanud (4) |
| --- | --- |

b)

Hiljutise õpikogemusega töötud täiskasvanud (4)

| c) | Vähemalt algtasemel digioskustega täiskasvanud (5) |
| --- | --- |

c)

Vähemalt algtasemel digioskustega täiskasvanud (5)

---

(1)  2025. aasta eesmärgis leppis nõukogu kokku oma resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030). 2030. aasta eesmärki tervitasid ELi riigipead ja valitsusjuhid Porto deklaratsioonis ning Euroopa Ülemkogu oma 24 .–25. juuni 2021. aasta järeldustes.

(2)  Eurostat, ELi tööjõu-uuring, 2022. aastast kogutud andmed. Kuna 2022. aastast kavatsetakse andmeallikat muuta (täiskasvanuhariduse uuring asendatakse ELi tööjõu-uuringuga), kinnitatakse eesmärk 2023. aastal, lähtudes uue andmeallikaga töötamise kogemustest. Komisjon hindab koostöös näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga nende muutuste mõju, võrreldes täiskasvanuhariduse uuringu ja tööjõu-uuringu tulemusi 2023. aastal, ning kaalub tööjõu-uuringu metoodika või eesmärgi võimalikku muutmist. Nõukogu teeb selle hindamise alusel otsuse eesmärgi võimaliku kohandamise kohta.

(3)  Näitaja määratlus ja allikad sarnanevad täiskasvanute hariduses osalemist käsitleva näitaja puhul kasutatud määratluse ja allikatega. Peamine erinevus on keskendumine madala kvalifikatsiooniga täiskasvanutele, st täiskasvanutele, kelle formaalne haridus piirdub teise taseme alumise astmega (või on sellest madalam). Seega mõõdetakse kõnealuse näitaja abil nende madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute osakaalu, kes on teatanud, et nad osalesid viimase 12 kuu jooksul formaalses või mitteformaalses haridus- ja koolitustegevuses.

(4)  Andmed on kättesaadavad ELi tööjõu-uuringust. „Hiljutine õpikogemus“ tähendab, et vastaja on viimase nelja nädala jooksul osalenud formaalses või mitteformaalses haridus- ja koolitustegevuses.

(5)  Seda näitajat käsitlevate andmete allikas on ELi kogukonnauuring, mis käsitleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist kodumajapidamistes ja üksikisikute poolt.

---

III LISA

Täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 jaoks asjakohased taustdokumendid.

Euroopa Ülemkogu

| 1. | Euroopa Ülemkogu 24.–25. juuni 2021. aasta järeldused (EUCO 7/21). |
| --- | --- |

1.

Euroopa Ülemkogu 24.–25. juuni 2021. aasta järeldused (EUCO 7/21).

| 2. | Uus strateegiline tegevuskava 2019–2024, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 20. juunil 2019. |
| --- | --- |

2.

Uus strateegiline tegevuskava 2019–2024, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 20. juunil 2019.

| 3. | Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldused (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

3.

Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldused (EUCO 19/1/17 REV 1).

Euroopa Liidu Nõukogu

| 4. | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks (ELT C 221, 10.6.2021, lk 3). |
| --- | --- |

4.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks (ELT C 221, 10.6.2021, lk 3).

| 5. | Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1). |
| --- | --- |

5.

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (ELT C 66, 26.2.2021, lk 1).

| 6. | Nõukogu soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1). |
| --- | --- |

6.

Nõukogu soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1).

| 7. | Nõukogu soovitus, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja millega asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 372, 4.11.2020, lk 1). |
| --- | --- |

7.

Nõukogu soovitus, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja millega asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 372, 4.11.2020, lk 1).

| 8. | Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (ELT C 193, 9.6.2020, lk 11). |
| --- | --- |

8.

Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (ELT C 193, 9.6.2020, lk 11).

| 9. | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad elukestva õppe poliitika keskset rolli ühiskonna võimekuse suurendamisel tegeleda tehnoloogiapõhisele ja rohelisele majandusele üleminekuga kaasavat ja kestlikku majanduskasvu toetaval viisil (ELT C 389, 18.11.2019, lk 12). |
| --- | --- |

9.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad elukestva õppe poliitika keskset rolli ühiskonna võimekuse suurendamisel tegeleda tehnoloogiapõhisele ja rohelisele majandusele üleminekuga kaasavat ja kestlikku majanduskasvu toetaval viisil (ELT C 389, 18.11.2019, lk 12).

| 10. | Nõukogu järeldused nõukogu soovituse „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ rakendamise kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 23). |
| --- | --- |

10.

Nõukogu järeldused nõukogu soovituse „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ rakendamise kohta (ELT C 189, 5.6.2019, lk 23).

| 11. | Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1). |
| --- | --- |

11.

Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1).

| 12. | Nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1). |
| --- | --- |

12.

Nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1).

| 13. | Nõukogu soovitus – oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele (ELT C 484, 24.12.2016, lk 1). |
| --- | --- |

13.

Nõukogu soovitus – oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele (ELT C 484, 24.12.2016, lk 1).

| 14. | Nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1). |
| --- | --- |

14.

Nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1).

| 15. | Nõukogu resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (ELT C 372, 20.12.2011, lk 1). |
| --- | --- |

15.

Nõukogu resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (ELT C 372, 20.12.2011, lk 1).

Deklaratsioonid

| 16. | Porto deklaratsioon (8. mai 2021). |
| --- | --- |

16.

Porto deklaratsioon (8. mai 2021).

| 17. | Osnabrücki deklaratsioon kutsehariduse ja -koolituse kohta, mis võimaldab majanduse taastumist ning õiglast üleminekut digitaal- ja rohelisele majandusele (Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (30. november 2020). |
| --- | --- |

17.

Osnabrücki deklaratsioon kutsehariduse ja -koolituse kohta, mis võimaldab majanduse taastumist ning õiglast üleminekut digitaal- ja rohelisele majandusele (Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (30. november 2020).

Euroopa Komisjon

| 18. | Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava (COM(2021) 102 final). |
| --- | --- |

18.

Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava (COM(2021) 102 final).

| 19. | Roheline raamat elanikkonna vananemise kohta. Põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamine (COM(2021) 50 final). |
| --- | --- |

19.

Roheline raamat elanikkonna vananemise kohta. Põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamine (COM(2021) 50 final).

| 20. | Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks (COM(2020)624). |
| --- | --- |

20.

Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks (COM(2020)624).

| 21. | Jätkusuutliku konkurentsivõime, sotsiaalse õigluse ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava (COM (2020) 274 final). |
| --- | --- |

21.

Jätkusuutliku konkurentsivõime, sotsiaalse õigluse ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava (COM (2020) 274 final).

| 22. | Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 (COM(2020) 152 final). |
| --- | --- |

22.

Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 (COM(2020) 152 final).

| 23. | Euroopa roheline kokkulepe (COM(2019) 640 final). |
| --- | --- |

23.

Euroopa roheline kokkulepe (COM(2019) 640 final).

---

SOOVITUSED

Nõukogu

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/21

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

29. november 2021,

milles käsitletakse põimõpet kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks

(2021/C 504/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

| 1. | COVID-19 pandeemia on mõjutanud haridus- ja koolitussüsteeme kõikjal maailmas ja kogu liidus ning pannud need enneolematu surve alla. Ühiskondlikud piirangud on kaasa toonud suuri muutusi õpetamises ja õppimises, samuti haridus- ja koolituskogukondade suhtlemises ja koostöös (1). Need on mõjutanud õpilasi, nende peresid, õpetajaid, koolitajaid ja asutuste juhte, samuti hariduse andmist toetavaid kogukonnatöötajaid, näiteks sotsiaaltöötajaid, psühholooge, muid nõustamisspetsialiste, tervishoiutöötajaid ja kultuurihariduse pakkujaid. Liikmesriigid suutsid kiiresti võtta kasutusele distantsõppelahendused ja -toe, kasutades selleks paljudel juhtudel digitehnoloogiat. On saadud kasulikke kogemusi hariduse ja koolituse andmise uute võimaluste alal; muu hulgas on märkimisväärselt kasvanud õpetajate digioskused ja -pädevused ning tihenenud sidemed koolide ja laiema kogukonna vahel. Paljudes liikmesriikides on ilmnenud aga süsteemi puudujäägid, mis seisnesid selles, et laialdaselt puudusid valmisolek ja vahendid üleminekuks teistsugusele õpetamisele ja õppimisele; see olukord tõstis esile ja süvendas olemasolevat ebavõrdsust, lünki ja vajadusi (2). Nende puudustega tuleb haridus- ja koolitussüsteemides tegeleda ning lisaks tuleks parandada kõnealuste süsteemide vastupanuvõimet, et muutuvate oludega edaspidi paremini toime tulla ja kohaneda. |
| --- | --- |

1.

COVID-19 pandeemia on mõjutanud haridus- ja koolitussüsteeme kõikjal maailmas ja kogu liidus ning pannud need enneolematu surve alla. Ühiskondlikud piirangud on kaasa toonud suuri muutusi õpetamises ja õppimises, samuti haridus- ja koolituskogukondade suhtlemises ja koostöös (1). Need on mõjutanud õpilasi, nende peresid, õpetajaid, koolitajaid ja asutuste juhte, samuti hariduse andmist toetavaid kogukonnatöötajaid, näiteks sotsiaaltöötajaid, psühholooge, muid nõustamisspetsialiste, tervishoiutöötajaid ja kultuurihariduse pakkujaid. Liikmesriigid suutsid kiiresti võtta kasutusele distantsõppelahendused ja -toe, kasutades selleks paljudel juhtudel digitehnoloogiat. On saadud kasulikke kogemusi hariduse ja koolituse andmise uute võimaluste alal; muu hulgas on märkimisväärselt kasvanud õpetajate digioskused ja -pädevused ning tihenenud sidemed koolide ja laiema kogukonna vahel. Paljudes liikmesriikides on ilmnenud aga süsteemi puudujäägid, mis seisnesid selles, et laialdaselt puudusid valmisolek ja vahendid üleminekuks teistsugusele õpetamisele ja õppimisele; see olukord tõstis esile ja süvendas olemasolevat ebavõrdsust, lünki ja vajadusi (2). Nende puudustega tuleb haridus- ja koolitussüsteemides tegeleda ning lisaks tuleks parandada kõnealuste süsteemide vastupanuvõimet, et muutuvate oludega edaspidi paremini toime tulla ja kohaneda.

| 2. | Nõukogu järeldustes, milles käsitletakse COVID-19 kriisiga toimetulekut hariduse ja koolituse valdkonnas, kutsutakse liikmesriike üles jätkama „kontaktõpet ja õpetamist“ ning lisaks selle pakkuma „võimalusi kaug-, digi- ja segaõppeks“, pöörates samas „täiendavat tähelepanu võrdsete võimaluste tagamisele“. Nõukogu järeldustes digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas (3) kutsutakse lisaks sellele komisjoni üles võtma „tihedas koostöös liikmesriikidega ja tõenditele tuginedes järelmeetmeid“ seoses eespool nimetatud nõukogu järeldustega, „seades eesmärgiks jõuda liidu tasandil ühisele arusaamisele lähenemisviisidest, mida rakendada tõhusate, kaasavate ja haaravate distantsõppe protsesside saavutamiseks“. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu järeldustes, milles käsitletakse COVID-19 kriisiga toimetulekut hariduse ja koolituse valdkonnas, kutsutakse liikmesriike üles jätkama „kontaktõpet ja õpetamist“ ning lisaks selle pakkuma „võimalusi kaug-, digi- ja segaõppeks“, pöörates samas „täiendavat tähelepanu võrdsete võimaluste tagamisele“. Nõukogu järeldustes digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas (3) kutsutakse lisaks sellele komisjoni üles võtma „tihedas koostöös liikmesriikidega ja tõenditele tuginedes järelmeetmeid“ seoses eespool nimetatud nõukogu järeldustega, „seades eesmärgiks jõuda liidu tasandil ühisele arusaamisele lähenemisviisidest, mida rakendada tõhusate, kaasavate ja haaravate distantsõppe protsesside saavutamiseks“.

| 3. | Digiõppe tegevuskavas 2021–2027 esitatakse Euroopa Komisjoni visioon kvaliteetsest, kaasavast ja kättesaadavast digiõppest Euroopas. Tegevuskava kujutab endast üleskutset teha Euroopa tasandil tihedamat koostööd, et õppida COVID-19 pandeemiast ning muuta haridus- ja koolitussüsteemid digiajastule vastavaks. Tegevuskavas tuuakse esile tehnoloogia potentsiaal kättesaadavama, paindlikuma, personaliseerituma ja õpilasekesksema õppimise soodustamisel. Selle eesmärk on vähendada hariduses ja koolituses ebavõrdsust, mille põhjuseks on digioskuste- ja pädevuste, asjakohastele vahenditele juurdepääsu ja töökindla internetiühenduse puudumine. Tegevuskavas rõhutatakse ka vajadust tugevdada haridus- ja koolitussüsteemides digivõimekust. |
| --- | --- |

3.

Digiõppe tegevuskavas 2021–2027 esitatakse Euroopa Komisjoni visioon kvaliteetsest, kaasavast ja kättesaadavast digiõppest Euroopas. Tegevuskava kujutab endast üleskutset teha Euroopa tasandil tihedamat koostööd, et õppida COVID-19 pandeemiast ning muuta haridus- ja koolitussüsteemid digiajastule vastavaks. Tegevuskavas tuuakse esile tehnoloogia potentsiaal kättesaadavama, paindlikuma, personaliseerituma ja õpilasekesksema õppimise soodustamisel. Selle eesmärk on vähendada hariduses ja koolituses ebavõrdsust, mille põhjuseks on digioskuste- ja pädevuste, asjakohastele vahenditele juurdepääsu ja töökindla internetiühenduse puudumine. Tegevuskavas rõhutatakse ka vajadust tugevdada haridus- ja koolitussüsteemides digivõimekust.

| 4. | Pädevuste arendamise edendamine on üks eesmärke Euroopa haridusruumi kujundamisel, et „kasutada ära hariduse ja kultuuri kui töökohtade loomise, sotsiaalse õigluse ja kodanikuaktiivsuse tõukejõudude täielik potentsiaal. Samuti pakuvad haridus ja kultuur meile võimalust kogeda Euroopa identiteeti kogu selle mitmekesisuses“ (4). Nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (5) seatakse Euroopa haridus- ja koolitusalase koostöö peamiseks eesmärgiks liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide edasiarendamise toetamine, eesmärgiga tagada kõigi kodanike isiklik, sotsiaalne ja ametialane eneseteostus, edendades samal ajal demokraatlikke väärtusi, võrdsust, sotsiaalset ühtekuuluvust, kodanikuaktiivsust ja kultuuridevahelist dialoogi, ning kestlik majanduslik heaolu, rohe- ja digiüleminek ning tööalane konkurentsivõime. |
| --- | --- |

4.

Pädevuste arendamise edendamine on üks eesmärke Euroopa haridusruumi kujundamisel, et „kasutada ära hariduse ja kultuuri kui töökohtade loomise, sotsiaalse õigluse ja kodanikuaktiivsuse tõukejõudude täielik potentsiaal. Samuti pakuvad haridus ja kultuur meile võimalust kogeda Euroopa identiteeti kogu selle mitmekesisuses“ (4). Nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), (5) seatakse Euroopa haridus- ja koolitusalase koostöö peamiseks eesmärgiks liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide edasiarendamise toetamine, eesmärgiga tagada kõigi kodanike isiklik, sotsiaalne ja ametialane eneseteostus, edendades samal ajal demokraatlikke väärtusi, võrdsust, sotsiaalset ühtekuuluvust, kodanikuaktiivsust ja kultuuridevahelist dialoogi, ning kestlik majanduslik heaolu, rohe- ja digiüleminek ning tööalane konkurentsivõime.

| 5. | Euroopa sotsiaalõiguste samba (6) esimene põhimõte näeb ette, et igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskusi, mis võimaldavad täiel määral ühiskonnaelus osaleda ja tööturul edukalt toime tulla. Samba 11. põhimõtte kohaselt on ebasoodsatest oludest pärit lastel õigus erimeetmetele, mis suurendavad võrdseid võimalusi. Nende põhimõtete tulemuslik rakendamine sõltub suuresti liikmesriikide otsusekindlusest ja tegutsemisest. ELi tasandi meetmed võivad siseriiklikke meetmeid täiendada; komisjon tutvustas oma panust Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas (7). |
| --- | --- |

5.

Euroopa sotsiaalõiguste samba (6) esimene põhimõte näeb ette, et igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskusi, mis võimaldavad täiel määral ühiskonnaelus osaleda ja tööturul edukalt toime tulla. Samba 11. põhimõtte kohaselt on ebasoodsatest oludest pärit lastel õigus erimeetmetele, mis suurendavad võrdseid võimalusi. Nende põhimõtete tulemuslik rakendamine sõltub suuresti liikmesriikide otsusekindlusest ja tegutsemisest. ELi tasandi meetmed võivad siseriiklikke meetmeid täiendada; komisjon tutvustas oma panust Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas (7).

| 6. | Euroopa oskuste tegevuskavas (8) on määratud kindlaks meetmed, millega aidatakse üksikisikutel ja ettevõtjatel arendada ja rakendada rohkem ja paremaid oskusi, tugevdades kestlikku konkurentsivõimet ja suurendades vastupanuvõimet kriisidele reageerimiseks, tuginedes COVID-19 pandeemia käigus saadud kogemustele; samuti tehakse tegevuskavas ettepanek edendada teadus- ja innovatsioonimeetmetes teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna haridust. |
| --- | --- |

6.

Euroopa oskuste tegevuskavas (8) on määratud kindlaks meetmed, millega aidatakse üksikisikutel ja ettevõtjatel arendada ja rakendada rohkem ja paremaid oskusi, tugevdades kestlikku konkurentsivõimet ja suurendades vastupanuvõimet kriisidele reageerimiseks, tuginedes COVID-19 pandeemia käigus saadud kogemustele; samuti tehakse tegevuskavas ettepanek edendada teadus- ja innovatsioonimeetmetes teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna haridust.

| 7. | Nõukogu soovituses, millega luuakse Euroopa lastegarantii, (9) kutsutakse liikmesriike üles tagama abivajavatele (st vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele) lastele hea ja tasuta juurdepääsu haridusele ja koolipõhisele tegevusele. ELi lapse õiguste strateegias (10) kutsutakse üles tagama kaasavat ja kvaliteetset haridust. |
| --- | --- |

7.

Nõukogu soovituses, millega luuakse Euroopa lastegarantii, (9) kutsutakse liikmesriike üles tagama abivajavatele (st vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele) lastele hea ja tasuta juurdepääsu haridusele ja koolipõhisele tegevusele. ELi lapse õiguste strateegias (10) kutsutakse üles tagama kaasavat ja kvaliteetset haridust.

| 8. | Kiiresti muutuvas ja omavahel tihedalt seotud maailmas vajab iga inimene laialdasi pädevusi ning tal tuleb neid kogu elu jooksul pidevalt edasi arendada. Elukestvas õppes arendatavaid võtmepädevusi käsitlevas Euroopa võrdlusraamistikus (11) määratletud võtmepädevuste eesmärk on luua alus võrdsema ja demokraatlikuma ühiskonna saavutamiseks. Võtmepädevused aitavad saavutada kaasavat ja kestlikku majanduskasvu ja sotsiaalset sidusust ning arendada edasi demokraatlikku kultuuri. |
| --- | --- |

8.

Kiiresti muutuvas ja omavahel tihedalt seotud maailmas vajab iga inimene laialdasi pädevusi ning tal tuleb neid kogu elu jooksul pidevalt edasi arendada. Elukestvas õppes arendatavaid võtmepädevusi käsitlevas Euroopa võrdlusraamistikus (11) määratletud võtmepädevuste eesmärk on luua alus võrdsema ja demokraatlikuma ühiskonna saavutamiseks. Võtmepädevused aitavad saavutada kaasavat ja kestlikku majanduskasvu ja sotsiaalset sidusust ning arendada edasi demokraatlikku kultuuri.

| 9. | Nõukogu soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (12) märgitakse, et pädevuste arendamist hõlbustab eri õpikäsituste ja -keskkondade edendamine, sealhulgas digitehnoloogia piisav kasutamine; haridustöötajate ja teiste õpiprotsesse toetavate sidusrühmade, sealhulgas perekondade toetamine; erinevates keskkondades omandatud võtmepädevuste hindamise ja valideerimise toetamine ja arendamine kooskõlas liikmesriikide normide ja menetlustega ning koostöö tugevdamine haridus-, koolitus- ja õppe vallas kõikidel tasanditel ja eri valdkondades. |
| --- | --- |

9.

Nõukogu soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (12) märgitakse, et pädevuste arendamist hõlbustab eri õpikäsituste ja -keskkondade edendamine, sealhulgas digitehnoloogia piisav kasutamine; haridustöötajate ja teiste õpiprotsesse toetavate sidusrühmade, sealhulgas perekondade toetamine; erinevates keskkondades omandatud võtmepädevuste hindamise ja valideerimise toetamine ja arendamine kooskõlas liikmesriikide normide ja menetlustega ning koostöö tugevdamine haridus-, koolitus- ja õppe vallas kõikidel tasanditel ja eri valdkondades.

| 10. | Nõukogu soovituses jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (13) esitatakse ELi ajakohastatud poliitiline visioon kutseharidusest, sealhulgas selle digitaliseerimisest ja põimõppe kasutamisest. Osnabrücki deklaratsioonis kutsehariduse ja -õppe kohta, mis võimaldab majanduse taastumist ning õiglast üleminekut digitaal- ja rohelisele majandusele, märgitakse, et digiõpe võib mängida tähtsat ja täiendavat rolli (14). |
| --- | --- |

10.

Nõukogu soovituses jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (13) esitatakse ELi ajakohastatud poliitiline visioon kutseharidusest, sealhulgas selle digitaliseerimisest ja põimõppe kasutamisest. Osnabrücki deklaratsioonis kutsehariduse ja -õppe kohta, mis võimaldab majanduse taastumist ning õiglast üleminekut digitaal- ja rohelisele majandusele, märgitakse, et digiõpe võib mängida tähtsat ja täiendavat rolli (14).

| 11. | Nõukogu järeldustes tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (15) tunnistatakse, et õpetajad, koolitajad ja koolijuhid on hariduse ja koolituse asendamatu edasiviiv jõud, kes tuleks kaasata haridus- ja koolituspoliitika kujundamisse ja kes peaksid olema selle poliitika praktilisel rakendamisel sõltumatud, kuid kes vajavad ka toetust tervikliku lähenemisviisi näol põhikoolituse, töösse sisseelamise ja pideva kutsealase arengu suhtes. |
| --- | --- |

11.

Nõukogu järeldustes tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (15) tunnistatakse, et õpetajad, koolitajad ja koolijuhid on hariduse ja koolituse asendamatu edasiviiv jõud, kes tuleks kaasata haridus- ja koolituspoliitika kujundamisse ja kes peaksid olema selle poliitika praktilisel rakendamisel sõltumatud, kuid kes vajavad ka toetust tervikliku lähenemisviisi näol põhikoolituse, töösse sisseelamise ja pideva kutsealase arengu suhtes.

| 12. | Pandeemia on suurendanud pikaajalist muret laste ja noorte füüsilise, vaimse ja emotsionaalse heaolu pärast. Kõikidele lastele ja noortele tuleks pakkuda tuge, mida nad vajavad, et viljeleda tervislikku ja aktiivset eluviisi, (16) soodustades eluaegseid positiivseid harjumusi, ning neil peaks olema võimalus osaleda mitmesugustes spordi- ja muudes füüsilistes tegevustes, mis arendavad motoorseid oskusi ning suurendavad vaimset ja emotsionaalset heaolu. Lapsed ja noored vajavad toetust vaimse ja emotsionaalse heaolu tagamiseks ka õppimise, sealhulgas keerulises olukorras õpiülesannete täitmise ajal ning turvalise ja vastutustundliku veebikäitumise õppimiseks (17). Toetust vajavad ka need õpilased, kellele oma pere, eakaaslaste või koolitöötajate toetus on pikemat aega kättesaamatu. Samuti on oluline teha kindlaks parandamist ja heastamist vajavad valdkonnad, et tegeleda mis tahes õpikaotuste ja heaolule avalduva mõjuga. |
| --- | --- |

12.

Pandeemia on suurendanud pikaajalist muret laste ja noorte füüsilise, vaimse ja emotsionaalse heaolu pärast. Kõikidele lastele ja noortele tuleks pakkuda tuge, mida nad vajavad, et viljeleda tervislikku ja aktiivset eluviisi, (16) soodustades eluaegseid positiivseid harjumusi, ning neil peaks olema võimalus osaleda mitmesugustes spordi- ja muudes füüsilistes tegevustes, mis arendavad motoorseid oskusi ning suurendavad vaimset ja emotsionaalset heaolu. Lapsed ja noored vajavad toetust vaimse ja emotsionaalse heaolu tagamiseks ka õppimise, sealhulgas keerulises olukorras õpiülesannete täitmise ajal ning turvalise ja vastutustundliku veebikäitumise õppimiseks (17). Toetust vajavad ka need õpilased, kellele oma pere, eakaaslaste või koolitöötajate toetus on pikemat aega kättesaamatu. Samuti on oluline teha kindlaks parandamist ja heastamist vajavad valdkonnad, et tegeleda mis tahes õpikaotuste ja heaolule avalduva mõjuga.

| 13. | Tunnistades täielikult kontaktõppe väärtust, võib eri viisidel ja eri keskkondades, sealhulgas koolis kohapeal, kodus, vabas õhus, kultuuriväärtusega paikades, töökohtades ja digikeskkonnas õppimine motiveerida lapsi ja noori tõhustama oma pädevuste laiapõhjalist arendamist. See omakorda võib aidata neid mõista formaalhariduse ja -õppe olulisust nende eluks ühiskonnas ja sellest motivatsiooni ammutada ning suurendada nende aktiivset huvi kohalike ja üleilmsete küsimuste, näiteks kestlikkuse, keskkonna ja kliimamuutustega seotud küsimuste vastu. |
| --- | --- |

13.

Tunnistades täielikult kontaktõppe väärtust, võib eri viisidel ja eri keskkondades, sealhulgas koolis kohapeal, kodus, vabas õhus, kultuuriväärtusega paikades, töökohtades ja digikeskkonnas õppimine motiveerida lapsi ja noori tõhustama oma pädevuste laiapõhjalist arendamist. See omakorda võib aidata neid mõista formaalhariduse ja -õppe olulisust nende eluks ühiskonnas ja sellest motivatsiooni ammutada ning suurendada nende aktiivset huvi kohalike ja üleilmsete küsimuste, näiteks kestlikkuse, keskkonna ja kliimamuutustega seotud küsimuste vastu.

| 14. | Haridus on üks põhilisi inimõigusi ja üks lapse õigusi. Juurdepääs haridusele peab olema tagatud sõltumata hariduse andmise keskkonnast – koolis kohapeal, muus füüsilises keskkonnas, koolist eemal või nimetatud keskkondi kombineerides – ning olenemata õpilaste erinevatest isiklikest ja sotsiaalsetest oludest. Väljaspool pandeemia konteksti, tunnistades täielikult koolis toimuva ja kontaktõppe väärtust, annab põimõpe võimaluse täiustada hariduse ja koolituse kvaliteeti, asjakohasust ja kaasavust, näiteks parandada õppimisvõimalusi maapiirkondades ja äärealadel, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades ja saartel, ning õpilaste jaoks, kes ei pruugi (ajutiselt) täisajaga koolis käia, nagu rändajate kogukondade liikmed või liikuvad töötajad, noored hooldajad, terviseprobleemidega inimesed või haiglates ja hooldusasutustes elavad inimesed, kõrgetasemelises koolituses osalevad inimesed ja kutseõppes või tasustataval tööl olevad inimesed. Kõik keskkonnad ja õppevahendid peaksid olema vähemusrühmadele, puuetega lastele ja noortele ning sotsiaalmajanduslikult ebasoodsast keskkonnast pärit lastele ja noortele võrdselt kättesaadavad ning need ei tohiks põhjustada diskrimineerimist ega segregatsiooni. |
| --- | --- |

14.

Haridus on üks põhilisi inimõigusi ja üks lapse õigusi. Juurdepääs haridusele peab olema tagatud sõltumata hariduse andmise keskkonnast – koolis kohapeal, muus füüsilises keskkonnas, koolist eemal või nimetatud keskkondi kombineerides – ning olenemata õpilaste erinevatest isiklikest ja sotsiaalsetest oludest. Väljaspool pandeemia konteksti, tunnistades täielikult koolis toimuva ja kontaktõppe väärtust, annab põimõpe võimaluse täiustada hariduse ja koolituse kvaliteeti, asjakohasust ja kaasavust, näiteks parandada õppimisvõimalusi maapiirkondades ja äärealadel, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades ja saartel, ning õpilaste jaoks, kes ei pruugi (ajutiselt) täisajaga koolis käia, nagu rändajate kogukondade liikmed või liikuvad töötajad, noored hooldajad, terviseprobleemidega inimesed või haiglates ja hooldusasutustes elavad inimesed, kõrgetasemelises koolituses osalevad inimesed ja kutseõppes või tasustataval tööl olevad inimesed. Kõik keskkonnad ja õppevahendid peaksid olema vähemusrühmadele, puuetega lastele ja noortele ning sotsiaalmajanduslikult ebasoodsast keskkonnast pärit lastele ja noortele võrdselt kättesaadavad ning need ei tohiks põhjustada diskrimineerimist ega segregatsiooni.

| 15. | Põimõppekäsitused tunnistavad kooli väärtust ühise ruumina, kus toimub isiklik ja sotsiaalne suhtlus, mis on maailma mõistmise ja mõtestamise ühe viisina oluline ka õppimiseks. Sellega seoses on oluline nii kooli arhitektuur kui ka kooliruumi kujundamine. |
| --- | --- |

15.

Põimõppekäsitused tunnistavad kooli väärtust ühise ruumina, kus toimub isiklik ja sotsiaalne suhtlus, mis on maailma mõistmise ja mõtestamise ühe viisina oluline ka õppimiseks. Sellega seoses on oluline nii kooli arhitektuur kui ka kooliruumi kujundamine.

| 16. | Põimõppekäsitused võivad tänu erinevatele õppeülesannetele ja -vahenditele, mida need võivad hõlmata, edendada pädevuste laiapõhjalist arendamist. Digitehnoloogia kasutamine, sealhulgas seadmete võrguside, võib hõlbustada õpilaste omavahelist suhtlemist ning eri õppeprogrammide ja muude teabeallikate kasutamist ning toetada kontaktõpet ja õppimist erinevates keskkondades. Digi- ja andmepädevuste omandamist saab hõlbustada põimõppekäsituste abil. Teadusaparatuuri, avatud õppematerjalide, käsitöövahendite, igapäevaelus leiduvate ja kasutatavate objektide, avaldatud tekstide ning kirjutamis- ja visuaalkunstivahendite täiendav kasutamine võib toetada loovust ja isiklikku eneseväljendust nii üksikisikuna kui ka koostöös teistega. |
| --- | --- |

16.

Põimõppekäsitused võivad tänu erinevatele õppeülesannetele ja -vahenditele, mida need võivad hõlmata, edendada pädevuste laiapõhjalist arendamist. Digitehnoloogia kasutamine, sealhulgas seadmete võrguside, võib hõlbustada õpilaste omavahelist suhtlemist ning eri õppeprogrammide ja muude teabeallikate kasutamist ning toetada kontaktõpet ja õppimist erinevates keskkondades. Digi- ja andmepädevuste omandamist saab hõlbustada põimõppekäsituste abil. Teadusaparatuuri, avatud õppematerjalide, käsitöövahendite, igapäevaelus leiduvate ja kasutatavate objektide, avaldatud tekstide ning kirjutamis- ja visuaalkunstivahendite täiendav kasutamine võib toetada loovust ja isiklikku eneseväljendust nii üksikisikuna kui ka koostöös teistega.

| 17. | Soodsate tingimuste tagamiseks eeldavad põimõppekäsitused sidusat ja kogu süsteemi hõlmavat lähenemisviisi. See hõlmab erinevate pädevusvaldkondade teadmistega spetsialistide kaasamist ja kogukonnaga tehtava koostöö edendamist, mis soodustab ühist vastutust laste ja noorte arengu eest. Põimõppekäsituste toetamise süstemaatiliste meetmete tõhusus sõltub ka järgmiste ökosüsteemi eri elementide vaheliste suhete kindlaksmääramisest ja toetamisest: kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud haridus- ja koolitusasutused; haridusressursside valdkond (tehnoloogia pakkujad, kirjastajad ja muude õppevahendite pakkujad); teadus-, haridus- ja koolitusasutused; kogukonnad; kodanikuühiskonna organisatsioonid ja algatused; samuti pered ja õpilased ise, olenemata nende vajadustest või võimete tasemest. |
| --- | --- |

17.

Soodsate tingimuste tagamiseks eeldavad põimõppekäsitused sidusat ja kogu süsteemi hõlmavat lähenemisviisi. See hõlmab erinevate pädevusvaldkondade teadmistega spetsialistide kaasamist ja kogukonnaga tehtava koostöö edendamist, mis soodustab ühist vastutust laste ja noorte arengu eest. Põimõppekäsituste toetamise süstemaatiliste meetmete tõhusus sõltub ka järgmiste ökosüsteemi eri elementide vaheliste suhete kindlaksmääramisest ja toetamisest: kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud haridus- ja koolitusasutused; haridusressursside valdkond (tehnoloogia pakkujad, kirjastajad ja muude õppevahendite pakkujad); teadus-, haridus- ja koolitusasutused; kogukonnad; kodanikuühiskonna organisatsioonid ja algatused; samuti pered ja õpilased ise, olenemata nende vajadustest või võimete tasemest.

| 18. | Põimõppekäsitused on üldlevinud tava esmakutseõppes (18); pandeemiaga seotud piirangud on aga seadnud surve alla asutuste ja organisatsioonide suutlikkuse pakkuda töökohal õppimist ja säilitada suhtlus koolitajate ja mentoritega ning on mõjutanud töökohapõhise õppe pakkumist. Praktiliste kogemuste omandamise võimaluste vähenemine on rõhutanud juba teada olevat vajadust tagada, et kutsehariduses ja -õppes kasutataks ära digitehnoloogiat, sealhulgas digiseadmeid ja -õppeplatvorme, e-portfelle ning liitreaalsust ja virtuaalreaalsust simulatsioonide tarbeks. Samuti on see toonud veel kord esile vajaduse mõista ja koordineerida digitehnoloogia kasutamist õppimiseks eri õpikeskkondades (nt koolis kohapeal või praktika käigus), et valmistada õpilasi ette eluks ja tuleviku tööturuks. |
| --- | --- |

18.

Põimõppekäsitused on üldlevinud tava esmakutseõppes (18); pandeemiaga seotud piirangud on aga seadnud surve alla asutuste ja organisatsioonide suutlikkuse pakkuda töökohal õppimist ja säilitada suhtlus koolitajate ja mentoritega ning on mõjutanud töökohapõhise õppe pakkumist. Praktiliste kogemuste omandamise võimaluste vähenemine on rõhutanud juba teada olevat vajadust tagada, et kutsehariduses ja -õppes kasutataks ära digitehnoloogiat, sealhulgas digiseadmeid ja -õppeplatvorme, e-portfelle ning liitreaalsust ja virtuaalreaalsust simulatsioonide tarbeks. Samuti on see toonud veel kord esile vajaduse mõista ja koordineerida digitehnoloogia kasutamist õppimiseks eri õpikeskkondades (nt koolis kohapeal või praktika käigus), et valmistada õpilasi ette eluks ja tuleviku tööturuks.

| 19. | Mitteformaalse õppe tähtsus ja asjakohasus on noorsootöös, vabatahtlikus tegevuses ja kultuuritegevuses, sealhulgas rohujuure tasandi spordi valdkonnas saadud kogemuste põhjal ilmne. Mitteformaalsel õppel on oluline roll vajalike suhtlus-, väljendus-, kognitiivsete ja isiklike oskuste, sealhulgas loovuse arenemisel, mis aitab noortel täiskasvanuks saada, aktiivse kodanikuna tegutseda ja tööelu alustada (19). Uute õppimisviiside kindlaksmääramine hõlmab paremat koostööd formaalse ja mitteformaalse õppe asutuste vahel (20). |
| --- | --- |

19.

Mitteformaalse õppe tähtsus ja asjakohasus on noorsootöös, vabatahtlikus tegevuses ja kultuuritegevuses, sealhulgas rohujuure tasandi spordi valdkonnas saadud kogemuste põhjal ilmne. Mitteformaalsel õppel on oluline roll vajalike suhtlus-, väljendus-, kognitiivsete ja isiklike oskuste, sealhulgas loovuse arenemisel, mis aitab noortel täiskasvanuks saada, aktiivse kodanikuna tegutseda ja tööelu alustada (19). Uute õppimisviiside kindlaksmääramine hõlmab paremat koostööd formaalse ja mitteformaalse õppe asutuste vahel (20).

| 20. | Käesolevas soovituses austatakse täielikult subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Selles tunnistatakse, et haridus- ja koolitusasutuste sõltumatuse tase on liikmesriigiti väga erinev. Mõnes liikmesriigis on haridus- ja koolitusasutustel, õpetajaharidusasutustel ning õpetajatel ja koolitajatel suur sõltumatus. Käesolevat soovitust rakendatakse vastavalt riiklikele oludele. |
| --- | --- |

20.

Võttes arvesse mõiste „põimõpe“ järgmist määratlust:

käesoleva soovituse kontekstis hõlmab põimõpe formaalhariduses ja -koolituses erinevaid käsitusi ning seda tuleb mõista selliselt, et kool (alghariduses ja keskhariduses, sealhulgas kutsehariduses), õpetaja ja koolitaja või õpilane kasutab õppeprotsessi suhtes rohkem kui ühte käsitust:

| — | kombineerides kooli ja muid, kooliväliseid füüsilisi keskkondi (õpetaja/koolitaja juuresolekul või ruumiliselt ja/või ajaliselt eraldatud distantsõppes); |
| --- | --- |

—

kombineerides kooli ja muid, kooliväliseid füüsilisi keskkondi (õpetaja/koolitaja juuresolekul või ruumiliselt ja/või ajaliselt eraldatud distantsõppes);

| — | kombineerides erinevaid õppevahendeid, mis võivad olla digitaalsed (sealhulgas veebipõhised) ja mittedigitaalsed. |
| --- | --- |

—

kombineerides erinevaid õppevahendeid, mis võivad olla digitaalsed (sealhulgas veebipõhised) ja mittedigitaalsed.

Õpetajad, koolitajad ja koolid valivad oma professionaalset pedagoogilist hinnangut kasutades nende käsituste kasutamise ja hõlbustavad seda osana kaasavatest ja tõhusatest õppeülesannetest, mis toetavad pädevuste laiapõhjalist arendamist vastavalt õpilaste vanusele, võimetele ja oludele ning kavandatud õpiväljunditele.

Muud füüsilised keskkonnad võivad näiteks hõlmata järgmist: kodu; haiglad (haigete või vigastatud laste puhul); ning teiselt poolt kultuuri- ja pärimusasutused; põllumajandusettevõtted, ettevõtted ja muud töökohad; loodusalad ja vabaõhualad; spordirajatised ja noortekohad.

Distantsõpe on määratletud kui õppimine, mille puhul on õpetaja/koolitaja eraldatud õpilasest ruumis ja/või ajas, võttes arvesse riiklikke olusid.

Veebipõhine õpe on määratletud kui õppimine, mille puhul kasutatakse digitehnoloogiat, et ühendada erinevad seadmed ning hõlbustada õpilaste ja õpetajate, koolitajate või muude haridustöötajate või muude õppijate vahelist suhtlust, sihiga omandada õpisisu või muu teave õppeprogrammide eesmärkide saavutamiseks.

Digiõppevahendid võivad hõlmata näiteks järgmist: nutitahvlid ja projektorid koostööks klassiruumides; mobiilseadmed, tahvel- ja sülearvutid, milles on rakendused töö kavandamiseks, uurimiseks ja jagamiseks; televiisor ja raadio programmide järgimiseks; liitreaalsuse ja virtuaalreaalsuse vahendid ja rakendused tõhusama interaktiivsuse tarbeks. Digiõppevahendid ei pea alati internetti ühendatud olema,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA LIIKMESRIIKIDEL TEHA JÄRGMIST:

| 1. | Toetada COVID-19 kriisist saadud õppetundide põhjal haridus- ja koolitussüsteemide taastamist ja valmisolekut, tegeledes pandeemia tagajärgedega õpilastele, õpetajatele, koolitajatele ja teistele haridustöötajatele, töötada välja pikaajalised strateegilised põimõppekäsitused ning tugineda pandeemia ajal kasutusele võetud või katsetatud edukatele uuendustele, et jagada häid tavasid ja laiendada nende kasutamist, kooskõlas käesolevas soovituses esitatud põhimõtetega (21). Nende uuendustega ei asendata koolis kohapeal toimuvat ja kontaktõpet, vaid täiendatakse neid. |
| --- | --- |

1.

Toetada COVID-19 kriisist saadud õppetundide põhjal haridus- ja koolitussüsteemide taastamist ja valmisolekut, tegeledes pandeemia tagajärgedega õpilastele, õpetajatele, koolitajatele ja teistele haridustöötajatele, töötada välja pikaajalised strateegilised põimõppekäsitused ning tugineda pandeemia ajal kasutusele võetud või katsetatud edukatele uuendustele, et jagada häid tavasid ja laiendada nende kasutamist, kooskõlas käesolevas soovituses esitatud põhimõtetega (21). Nende uuendustega ei asendata koolis kohapeal toimuvat ja kontaktõpet, vaid täiendatakse neid.

| 2. | Toetada õpilasi, kaaludes järgmiste meetmete võtmist: |
| --- | --- |

2.

Toetada õpilasi, kaaludes järgmiste meetmete võtmist:

Vahetu reageerimisena kriisile

| a) | Pakkuda sellise õpikaotuse heastamiseks, mille on põhjustanud koolide osaline sulgemine ja kontaktõppele seatud piirangud, täiendavaid õppimisvõimalusi ja sihipärast tuge õpilastele, eriti neile, kellel on õpiraskused või hariduslikud erivajadused, kes kuuluvad ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse või keda õppetöös toimunud häired on muul viisil mõjutanud. See võiks hõlmata näiteks suuremat individuaalset toetust ja juhendamist, mentorlussüsteeme (sh õpilastevahelist mentorlust), kaasavaid õppimiskooslusi, klassile lisaõpetaja määramist (nt koosõpetamine), suuremat nõustamistuge, täiendavat õppeaega kooliaasta ja/või koolivaheaja jooksul, juurdepääsu täiendavatele õppekeskkondadele, nagu avalikud raamatukogud ja kogukonnaruumid, ning kooliväliseid teenuseid koos pedagoogilise toega. |
| --- | --- |

a)

Pakkuda sellise õpikaotuse heastamiseks, mille on põhjustanud koolide osaline sulgemine ja kontaktõppele seatud piirangud, täiendavaid õppimisvõimalusi ja sihipärast tuge õpilastele, eriti neile, kellel on õpiraskused või hariduslikud erivajadused, kes kuuluvad ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse või keda õppetöös toimunud häired on muul viisil mõjutanud. See võiks hõlmata näiteks suuremat individuaalset toetust ja juhendamist, mentorlussüsteeme (sh õpilastevahelist mentorlust), kaasavaid õppimiskooslusi, klassile lisaõpetaja määramist (nt koosõpetamine), suuremat nõustamistuge, täiendavat õppeaega kooliaasta ja/või koolivaheaja jooksul, juurdepääsu täiendavatele õppekeskkondadele, nagu avalikud raamatukogud ja kogukonnaruumid, ning kooliväliseid teenuseid koos pedagoogilise toega.

| b) | Pidada esmatähtsaks õpilaste ja nende perede füüsilist ja vaimset heaolu. See võiks hõlmata psühholoogilise toe tugevdamist ja vaimse tervise suuniste väljatöötamist, õpilaste heaolu tagamise ja kiusamise tõkestamise põhimõtete lisamist kooli eesmärkidesse, järelevalve- ja kvaliteeditagamisprotsesse (mis toimuvad osana regulaarsest kvaliteedi tagamisest või koolide inspekteerimisest või pandeemia kontekstis koolide olukorra erihindamise raames), spetsiaalsete töötajate määramist või kvalifitseeritud vaimse tervise spetsialistidele ning tugitöötajatele ja -teenustele juurdepääsu hõlbustamist. |
| --- | --- |

b)

Pidada esmatähtsaks õpilaste ja nende perede füüsilist ja vaimset heaolu. See võiks hõlmata psühholoogilise toe tugevdamist ja vaimse tervise suuniste väljatöötamist, õpilaste heaolu tagamise ja kiusamise tõkestamise põhimõtete lisamist kooli eesmärkidesse, järelevalve- ja kvaliteeditagamisprotsesse (mis toimuvad osana regulaarsest kvaliteedi tagamisest või koolide inspekteerimisest või pandeemia kontekstis koolide olukorra erihindamise raames), spetsiaalsete töötajate määramist või kvalifitseeritud vaimse tervise spetsialistidele ning tugitöötajatele ja -teenustele juurdepääsu hõlbustamist.

| c) | Edendada kõikide õpilaste ja nende perede digioskuste ja -pädevuste arendamist, võttes arvesse digilõhet ja soolist digilõhet, mille juures võideldakse kõikide stereotüüpide ja eelarvamuste, kaasa arvatud soostereotüüpide ja soolise kallutatuse vastu, ning suurendades haridus- ja koolitussüsteemide digivõimekust seeläbi, et koolide ja kogukondade tasandil julgustatakse tegema investeeringuid kättesaadavatesse seadmetesse ja ühenduvusse ning pakutakse võimalusi digioskuste ja -pädevuste edendamiseks, sealhulgas kasutades edasiõppimise parandamiseks kommunikatsioonitehnoloogiat nii iseseisvaks ja ühisõppeks kui ka enesehindamiseks. Riiklikes kavades ning taaste- ja vastupidavusrahastu kavades ette nähtud investeeringute ja reformide rakendamisega tagatakse kõigile õpilastele juurdepääs vajalikele seadmetele ja õppimisvõimalustele. |
| --- | --- |

c)

Edendada kõikide õpilaste ja nende perede digioskuste ja -pädevuste arendamist, võttes arvesse digilõhet ja soolist digilõhet, mille juures võideldakse kõikide stereotüüpide ja eelarvamuste, kaasa arvatud soostereotüüpide ja soolise kallutatuse vastu, ning suurendades haridus- ja koolitussüsteemide digivõimekust seeläbi, et koolide ja kogukondade tasandil julgustatakse tegema investeeringuid kättesaadavatesse seadmetesse ja ühenduvusse ning pakutakse võimalusi digioskuste ja -pädevuste edendamiseks, sealhulgas kasutades edasiõppimise parandamiseks kommunikatsioonitehnoloogiat nii iseseisvaks ja ühisõppeks kui ka enesehindamiseks. Riiklikes kavades ning taaste- ja vastupidavusrahastu kavades ette nähtud investeeringute ja reformide rakendamisega tagatakse kõigile õpilastele juurdepääs vajalikele seadmetele ja õppimisvõimalustele.

Taastumise ning hariduse ja koolituse pikemaajalise valmisoleku toetamiseks:

| d) | Uurida võimalusi töötada põhi- ja keskhariduse, sealhulgas kutsehariduse ja -õppe jaoks välja põimõppekäsitused, millest saaksid kasu kõik õpilased, ning tagada püsiv positiivne mõju õpetamisele ja õppimisele, mis on kohandatud vastavalt õpilaste vanusele, suutlikkusele, erivajadustele ja õpieesmärkidele, tunnistades samal ajal täielikult koolis kohapeal toimuva õppe ja kontaktõppe väärtust. See võiks hõlmata erinevate õppevahendite arendamise ja õppeprotsessis kasutuselevõtmise edendamist, et pakkuda võimalusi uurimistööks ja eneseväljenduseks, sealhulgas teaduspädevuse, digikirjaoskuse ja meediapädevuse arendamiseks; sellise õppe toetamist, milles on õpikogemuse rikastamiseks ühendatud erinevad keskkonnad; sobiva tasakaalu loomist ühelt poolt õpetaja ja õpilase juhitud õppe ning teiselt poolt ühisõppe ja iseseisva õppimise vahel; õppemeetodite uurimist, et muuta uued võimalused atraktiivseteks ja pakkuda paremaid õppimislahendusi nii õpilaste kui ka õpetajate jaoks. |
| --- | --- |

d)

Uurida võimalusi töötada põhi- ja keskhariduse, sealhulgas kutsehariduse ja -õppe jaoks välja põimõppekäsitused, millest saaksid kasu kõik õpilased, ning tagada püsiv positiivne mõju õpetamisele ja õppimisele, mis on kohandatud vastavalt õpilaste vanusele, suutlikkusele, erivajadustele ja õpieesmärkidele, tunnistades samal ajal täielikult koolis kohapeal toimuva õppe ja kontaktõppe väärtust. See võiks hõlmata erinevate õppevahendite arendamise ja õppeprotsessis kasutuselevõtmise edendamist, et pakkuda võimalusi uurimistööks ja eneseväljenduseks, sealhulgas teaduspädevuse, digikirjaoskuse ja meediapädevuse arendamiseks; sellise õppe toetamist, milles on õpikogemuse rikastamiseks ühendatud erinevad keskkonnad; sobiva tasakaalu loomist ühelt poolt õpetaja ja õpilase juhitud õppe ning teiselt poolt ühisõppe ja iseseisva õppimise vahel; õppemeetodite uurimist, et muuta uued võimalused atraktiivseteks ja pakkuda paremaid õppimislahendusi nii õpilaste kui ka õpetajate jaoks.

| e) | Kasutada põimõppekäsitlusi võimalusena toetada õpilaste heaolu, iseseisvust ja personaliseeritud õpet (võttes arvesse õpilaste vanust, võimeid ja konkreetseid õpivajadusi) ning arendada nende isiklikku, sotsiaalset ja õpipädevust (üks kaheksast elukestva õppe võtmepädevusest, (22) mida on edasi arendatud komisjoni koostatud Euroopa raamalgatuses LifeComp (23)). |
| --- | --- |

e)

Kasutada põimõppekäsitlusi võimalusena toetada õpilaste heaolu, iseseisvust ja personaliseeritud õpet (võttes arvesse õpilaste vanust, võimeid ja konkreetseid õpivajadusi) ning arendada nende isiklikku, sotsiaalset ja õpipädevust (üks kaheksast elukestva õppe võtmepädevusest, (22) mida on edasi arendatud komisjoni koostatud Euroopa raamalgatuses LifeComp (23)).

| 3. | Toetada õpetajaid ja koolitajaid, kaaludes järgmiste meetmete võtmist: |
| --- | --- |

3.

Toetada õpetajaid ja koolitajaid, kaaludes järgmiste meetmete võtmist:

Vahetu reageerimisena kriisile:

| a) | Toetada õpetajate enesehindamist digitehnoloogiate kasutamise alal, samuti õpetajatele ja koolitajatele mõeldud oskuste täiendamise kursusi ja muid erialase õppe vorme, et aidata neil õpetamise käigus kasutada ja kasutusele võtta digiprogramme ja -vahendeid (24). Töötada välja ja levitada veebipõhiseid ja koolis kohapeal kasutatavaid pedagoogilisi mooduleid ja vahendeid, et aidata õpetajatel ja koolitajatel kohandada oma õpetamismeetodeid ja -tavasid põimõppe läbiviimiseks, (25) tuginedes nende kogemustele ja tagasisidele, ning arutada nendega uute vahendite ja materjalide kasutamist, sealhulgas seda, kuidas digikeskkonnas turvaliselt ja eetiliselt toimida ning kuidas õpilasi seejuures toetada. |
| --- | --- |

a)

Toetada õpetajate enesehindamist digitehnoloogiate kasutamise alal, samuti õpetajatele ja koolitajatele mõeldud oskuste täiendamise kursusi ja muid erialase õppe vorme, et aidata neil õpetamise käigus kasutada ja kasutusele võtta digiprogramme ja -vahendeid (24). Töötada välja ja levitada veebipõhiseid ja koolis kohapeal kasutatavaid pedagoogilisi mooduleid ja vahendeid, et aidata õpetajatel ja koolitajatel kohandada oma õpetamismeetodeid ja -tavasid põimõppe läbiviimiseks, (25) tuginedes nende kogemustele ja tagasisidele, ning arutada nendega uute vahendite ja materjalide kasutamist, sealhulgas seda, kuidas digikeskkonnas turvaliselt ja eetiliselt toimida ning kuidas õpilasi seejuures toetada.

| b) | Pöörata rohkem tähelepanu õpetajate ja koolitajate, koolijuhtide ja muude haridustöötajate heaolule ja tööelu kvaliteedile, et leevendada stressi ja hoida ära läbipõlemist. See võiks hõlmata järgmist: juurdepääsu hõlbustamist kvalifitseeritud vaimse tervise spetsialistidele ning tugitöötajatele ja -teenustele, stressi leevendamiseks vastastikuse toetamise arendamist ja/või korraldamist ning õpetajate põhikoolituse ja erialase täienduskoolituse programmide raames paremate vastupanuvõime/vaimse heaolu alaste koolitusvõimaluste pakkumist. |
| --- | --- |

b)

Pöörata rohkem tähelepanu õpetajate ja koolitajate, koolijuhtide ja muude haridustöötajate heaolule ja tööelu kvaliteedile, et leevendada stressi ja hoida ära läbipõlemist. See võiks hõlmata järgmist: juurdepääsu hõlbustamist kvalifitseeritud vaimse tervise spetsialistidele ning tugitöötajatele ja -teenustele, stressi leevendamiseks vastastikuse toetamise arendamist ja/või korraldamist ning õpetajate põhikoolituse ja erialase täienduskoolituse programmide raames paremate vastupanuvõime/vaimse heaolu alaste koolitusvõimaluste pakkumist.

Taastumise ning õpetajate ja koolitajate pikemaajalise valmisoleku toetamiseks:

| c) | Integreerida põimõppekäsitus õpetajate põhikoolituse (26) ja erialase täienduskoolituse (27) programmidesse, et aidata haridustöötajatel kohandada õppe korraldust vastavalt nende tööalasele kontekstile ning aidata neil saavutada pädevus õppimise hõlbustamiseks mitmesuguste sise- ja väliskeskkondade, vahendite ja ülesannete kasutamisel. |
| --- | --- |

c)

Integreerida põimõppekäsitus õpetajate põhikoolituse (26) ja erialase täienduskoolituse (27) programmidesse, et aidata haridustöötajatel kohandada õppe korraldust vastavalt nende tööalasele kontekstile ning aidata neil saavutada pädevus õppimise hõlbustamiseks mitmesuguste sise- ja väliskeskkondade, vahendite ja ülesannete kasutamisel.

| d) | Tagada juurdepääs eksperdikeskustele ja asjakohastele vahenditele, mis suunavad ja tõhustavad põimõppekäsitusi. Toetada haridus- ja koolitustöötajaid nende konkreetsesse konteksti sobiva põimõppekäsituse arendamisel töötajate vahetuste ja vastastikuse õppimise abil, luues tugevaid koolitiime ühisõppe, võrgustike, koostööprojektide ja praktikakogukondade abil. |
| --- | --- |

d)

Tagada juurdepääs eksperdikeskustele ja asjakohastele vahenditele, mis suunavad ja tõhustavad põimõppekäsitusi. Toetada haridus- ja koolitustöötajaid nende konkreetsesse konteksti sobiva põimõppekäsituse arendamisel töötajate vahetuste ja vastastikuse õppimise abil, luues tugevaid koolitiime ühisõppe, võrgustike, koostööprojektide ja praktikakogukondade abil.

| e) | Töötada välja suunised uute lähenemisviiside kohta hindamisele ja lõpueksamitele, sealhulgas veebis toimuvatele hindamistele ja lõpueksamitele, ning sobivad abivahendid kujundava ja kokkuvõtliku hindamise jaoks, mida saab kasutada hariduse ja koolituse erinevatel astmetel ning erinevates õppekeskkondades. |
| --- | --- |

e)

Töötada välja suunised uute lähenemisviiside kohta hindamisele ja lõpueksamitele, sealhulgas veebis toimuvatele hindamistele ja lõpueksamitele, ning sobivad abivahendid kujundava ja kokkuvõtliku hindamise jaoks, mida saab kasutada hariduse ja koolituse erinevatel astmetel ning erinevates õppekeskkondades.

| f) | Julgustada haridustöötajaid osalema uurimisprojektides ja teadusuuringutes, sealhulgas katsetama ülesannete kasutamist teistes õppekeskkondades ning digitehnoloogia kasutamist õpetamis- ja õppimisprotesside toetamiseks. |
| --- | --- |

f)

Julgustada haridustöötajaid osalema uurimisprojektides ja teadusuuringutes, sealhulgas katsetama ülesannete kasutamist teistes õppekeskkondades ning digitehnoloogia kasutamist õpetamis- ja õppimisprotesside toetamiseks.

| 4. | Toetada koole, kaaludes järgmiste meetmete võtmist: |
| --- | --- |

4.

Toetada koole, kaaludes järgmiste meetmete võtmist:

Vahetu reageerimisena kriisile:

| a) | Pakkuda vahendeid ja ressursse põimõppeks ning anda koolidele juhiseid selle kohta, kuidas neid saab tõhusalt kasutada (28). |
| --- | --- |

a)

Pakkuda vahendeid ja ressursse põimõppeks ning anda koolidele juhiseid selle kohta, kuidas neid saab tõhusalt kasutada (28).

| b) | Võimaluse korral rakendada või värvata täiendavaid töötajaid, et koolis ja koolivälises tegevuses jääks rohkem aega individuaalseks toetamiseks. |
| --- | --- |

b)

Võimaluse korral rakendada või värvata täiendavaid töötajaid, et koolis ja koolivälises tegevuses jääks rohkem aega individuaalseks toetamiseks.

| c) | Toetada taristut ja ressursse puudutavaid tulemuslikke partnerlussuhteid eri haridus- või koolitusteenuse osutajate vahel, sealhulgas kohalike ja piirkondlike asutuste, ettevõtluse, kutseliitude, kunstide, kultuuripärandi, spordi, looduse, kõrgharidus- ja teadusasutuste, kodanikuühiskonna, haridusressursside (sealhulgas tehnoloogia, kirjastustegevus ja muud õppevahendid) ning haridusalaste teadusuuringute osas. |
| --- | --- |

c)

Toetada taristut ja ressursse puudutavaid tulemuslikke partnerlussuhteid eri haridus- või koolitusteenuse osutajate vahel, sealhulgas kohalike ja piirkondlike asutuste, ettevõtluse, kutseliitude, kunstide, kultuuripärandi, spordi, looduse, kõrgharidus- ja teadusasutuste, kodanikuühiskonna, haridusressursside (sealhulgas tehnoloogia, kirjastustegevus ja muud õppevahendid) ning haridusalaste teadusuuringute osas.

| d) | Toetada koole nende põimõppekäsitusi puudutavate kaasamisstrateegiate ja -tavade jälgimisel ja enesehindamisel ning puuduste kõrvaldamiseks vajalike meetmete võtmisel, sealhulgas ELi vahendeid kasutades (29). |
| --- | --- |

d)

Toetada koole nende põimõppekäsitusi puudutavate kaasamisstrateegiate ja -tavade jälgimisel ja enesehindamisel ning puuduste kõrvaldamiseks vajalike meetmete võtmisel, sealhulgas ELi vahendeid kasutades (29).

| e) | Parandada lapsevanemate, eestkostjate ja perede arusaamist õppekeskkondadest, -vahenditest ja -ülesannetest süstemaatilise teabeedastamise ja juhendamise teel, neile lisakoormust loomata. |
| --- | --- |

e)

Parandada lapsevanemate, eestkostjate ja perede arusaamist õppekeskkondadest, -vahenditest ja -ülesannetest süstemaatilise teabeedastamise ja juhendamise teel, neile lisakoormust loomata.

Pikemaajalise taastumise toetamiseks ja organisatsiooniliste muutuste tegemise suutlikkuse suurendamiseks

| f) | Investeerida koolide ja distantsõppekeskkondade kiiresse internetiühendusse, kuna sellest sõltub veebipõhine õpe, ning kavandada lisaks sellele tehnilise taristu hooldust ja ajakohastamist. |
| --- | --- |

f)

Investeerida koolide ja distantsõppekeskkondade kiiresse internetiühendusse, kuna sellest sõltub veebipõhine õpe, ning kavandada lisaks sellele tehnilise taristu hooldust ja ajakohastamist.

| g) | Võimaluse korral ja vastavalt riiklikele ja piirkondlikele eeskirjadele ja oludele võimaldada piisavat autonoomiat kooli tasandil (koolinõukogude ja koolijuhtide poolt) otsuste tegemisel, et hõlbustada innovatsiooni, reageerimisvõimet ning kohalike ja piirkondlike vajadustega kohandamist. |
| --- | --- |

g)

Võimaluse korral ja vastavalt riiklikele ja piirkondlikele eeskirjadele ja oludele võimaldada piisavat autonoomiat kooli tasandil (koolinõukogude ja koolijuhtide poolt) otsuste tegemisel, et hõlbustada innovatsiooni, reageerimisvõimet ning kohalike ja piirkondlike vajadustega kohandamist.

| h) | Toetada koolijuhte, kellel on organisatsiooniliste muutuste ja pidevate täiustuste läbiviimisel keskne roll, pakkudes neile spetsiaalseid erialase arengu võimalusi ja suuniseid koolijuhi rolli täitmiseks. Toetada koole ja nendega seotud haridus- ja koolitusteenuse osutajaid, et nad võtaksid oma strateegilistes plaanides ja kooli täiustamise protsessides arvesse põimõppekäsitust, mis võib hõlmata enesehindamisvahendite kasutamist. |
| --- | --- |

h)

Toetada koolijuhte, kellel on organisatsiooniliste muutuste ja pidevate täiustuste läbiviimisel keskne roll, pakkudes neile spetsiaalseid erialase arengu võimalusi ja suuniseid koolijuhi rolli täitmiseks. Toetada koole ja nendega seotud haridus- ja koolitusteenuse osutajaid, et nad võtaksid oma strateegilistes plaanides ja kooli täiustamise protsessides arvesse põimõppekäsitust, mis võib hõlmata enesehindamisvahendite kasutamist.

| i) | Toetada dialoogi ja võrgustikutööd eri sidusrühmade, sealhulgas perede vahel, kes osalevad koolis kohapeal ja muudes füüsilistes keskkondades ning distantsõppe vormis toimuvas õppetöös, et saada tagasisidet ja ideid edasiseks arenguks erinevatest allikatest. See peaks hõlmama ka dialoogi, suuniseid ja strateegiaid laste ja noorte turvalisuse kaitsmiseks, samuti nende andmete konfidentsiaalsuse ja kaitse ning nende julgeoleku ja eraelu puutumatuse tagamiseks digitaalses maailmas. |
| --- | --- |

i)

Toetada dialoogi ja võrgustikutööd eri sidusrühmade, sealhulgas perede vahel, kes osalevad koolis kohapeal ja muudes füüsilistes keskkondades ning distantsõppe vormis toimuvas õppetöös, et saada tagasisidet ja ideid edasiseks arenguks erinevatest allikatest. See peaks hõlmama ka dialoogi, suuniseid ja strateegiaid laste ja noorte turvalisuse kaitsmiseks, samuti nende andmete konfidentsiaalsuse ja kaitse ning nende julgeoleku ja eraelu puutumatuse tagamiseks digitaalses maailmas.

| j) | Võimaluse korral kasutada koolide sisese ja/või välishindamise ja kvaliteedi tagamise mehhanismides õppekeskkondade ja -vahendite kombineerimist nii, et peale kooli on hõlmatud ka muude teenuseosutajate hindamine või nende kaudu toimuv hindamine. |
| --- | --- |

j)

Võimaluse korral kasutada koolide sisese ja/või välishindamise ja kvaliteedi tagamise mehhanismides õppekeskkondade ja -vahendite kombineerimist nii, et peale kooli on hõlmatud ka muude teenuseosutajate hindamine või nende kaudu toimuv hindamine.

| 5. | Kasutada täielikult ära ELi rahalisi vahendeid ja eksperditeadmisi, eelkõige programmi „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastut, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), programmi „Digitaalne Euroopa“, programmi „Euroopa horisont“ ja tehnilise toe instrumenti, et viia ellu reforme ja investeerida taristusse, abivahenditesse ja pedagoogikasse eesmärgiga suurendada vastupanuvõimet ja koolide valmisolekut tulevikuks. |
| --- | --- |

5.

Kasutada täielikult ära ELi rahalisi vahendeid ja eksperditeadmisi, eelkõige programmi „Erasmus+“, taaste- ja vastupidavusrahastut, Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), programmi „Digitaalne Euroopa“, programmi „Euroopa horisont“ ja tehnilise toe instrumenti, et viia ellu reforme ja investeerida taristusse, abivahenditesse ja pedagoogikasse eesmärgiga suurendada vastupanuvõimet ja koolide valmisolekut tulevikuks.

| 6. | Investeerida poliitikaküsimusi ja selliste algatuste mõju haridusökosüsteemile käsitlevatesse teadusuuringutesse ning nende küsimuste ja algatuste jälgimisse ja hindamisse, et tugineda saadud kogemustele ja saada teavet edaspidiste poliitikareformide jaoks, sealhulgas tuginedes õpilaste kogemustele ja kogutud andmetele, kui need on kättesaadavad, et töötada välja parimad tavad ja kohandatud tehisintellektilahendused paremate õppeprogrammide kavandamiseks. |
| --- | --- |

6.

Investeerida poliitikaküsimusi ja selliste algatuste mõju haridusökosüsteemile käsitlevatesse teadusuuringutesse ning nende küsimuste ja algatuste jälgimisse ja hindamisse, et tugineda saadud kogemustele ja saada teavet edaspidiste poliitikareformide jaoks, sealhulgas tuginedes õpilaste kogemustele ja kogutud andmetele, kui need on kättesaadavad, et töötada välja parimad tavad ja kohandatud tehisintellektilahendused paremate õppeprogrammide kavandamiseks.

| 7. | Võtta käesoleva soovituse rakendamiseks meetmeid ja järelmeetmeid kooskõlas riiklike ja piirkondlike haridus- ja koolitussüsteemidega. Võtta asjakohasel juhul arvesse kõiki meetmeid, mis toetavad Euroopa lastegarantii rakendamise riiklikes tegevuskavades põimõppekäsitust. |
| --- | --- |

7.

Võtta käesoleva soovituse rakendamiseks meetmeid ja järelmeetmeid kooskõlas riiklike ja piirkondlike haridus- ja koolitussüsteemidega. Võtta asjakohasel juhul arvesse kõiki meetmeid, mis toetavad Euroopa lastegarantii rakendamise riiklikes tegevuskavades põimõppekäsitust.

KUTSUB KOMISJONI ÜLES SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JA RIIGI OLUSID NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES:

| 1. | Toetama – tingimusel et meetmeid kehtestatakse ja arendatakse edasi – soovituse rakendamist, hõlbustades vastastikust õppimist ja teabevahetust liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel järgmise kaudu:






  i) | strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (30); |
| --- | --- | --- |

1.

Toetama – tingimusel et meetmeid kehtestatakse ja arendatakse edasi – soovituse rakendamist, hõlbustades vastastikust õppimist ja teabevahetust liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel järgmise kaudu:

i)

strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (30);

| ii) | uus Euroopa digiõppe keskus ja uus struktureeritud dialoog liikmesriikidega, mis seatakse sisse digiõppe tegevuskava 2021–2027 raames selleks, et toetada valdkondadevahelist koostööd digiõppe valdkonnas; |
| --- | --- |

ii)

uus Euroopa digiõppe keskus ja uus struktureeritud dialoog liikmesriikidega, mis seatakse sisse digiõppe tegevuskava 2021–2027 raames selleks, et toetada valdkondadevahelist koostööd digiõppe valdkonnas;

| iii) | ELi haridus- ja koolitusalased veebiplatvormid ja -kogukonnad, sealhulgas School Education Gateway, eTwinning ning Euroopa koolidele ettenähtud veebipõhine töövahend kaasava hariduse edendamiseks ja koolist väljalangemise vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

iii)

ELi haridus- ja koolitusalased veebiplatvormid ja -kogukonnad, sealhulgas School Education Gateway, eTwinning ning Euroopa koolidele ettenähtud veebipõhine töövahend kaasava hariduse edendamiseks ja koolist väljalangemise vastu võitlemiseks.

| 2. | Toetama vabatahtlikkuse alusel kasutatavate vahendite arendamist koostöös liikmesriikidega, näiteks:






  i) | tõenduspõhine juhendmaterjal õppe kavandamise ja koolide korraldustavade kohta seoses põimõppekäsitusega, sealhulgas võimalike digivahendite, õppimise hindamise ja valideerimise viiside ning andmekaitse, eraelu puutumatuse ja veebiturvalisusega; |
| --- | --- | --- |

2.

Toetama vabatahtlikkuse alusel kasutatavate vahendite arendamist koostöös liikmesriikidega, näiteks:

i)

tõenduspõhine juhendmaterjal õppe kavandamise ja koolide korraldustavade kohta seoses põimõppekäsitusega, sealhulgas võimalike digivahendite, õppimise hindamise ja valideerimise viiside ning andmekaitse, eraelu puutumatuse ja veebiturvalisusega;

| ii) | kvaliteetse digitaalse õpisisu loomine ja jagamine, samuti praegu komisjoni poolt arendatava Euroopa digitaalse õpisisu raamistiku potentsiaali uurimine. |
| --- | --- |

ii)

kvaliteetse digitaalse õpisisu loomine ja jagamine, samuti praegu komisjoni poolt arendatava Euroopa digitaalse õpisisu raamistiku potentsiaali uurimine.

| 3. | Toetama õpetajate, koolitajate ja muude haridustöötajate erialase arengu ja õppe võimalusi:






  i) | pakkudes õpetajatele, koolitajatele, koolijuhtidele ja õpetajate koolitajatele School Education Gateway platvormi raames kõigile avatud e-kursusi põimõppekäsituse kohta ning edendades nende kursuste laialdast kasutamist koolide haridustöötajate seas; |
| --- | --- | --- |

3.

Toetama õpetajate, koolitajate ja muude haridustöötajate erialase arengu ja õppe võimalusi:

i)

pakkudes õpetajatele, koolitajatele, koolijuhtidele ja õpetajate koolitajatele School Education Gateway platvormi raames kõigile avatud e-kursusi põimõppekäsituse kohta ning edendades nende kursuste laialdast kasutamist koolide haridustöötajate seas;

| ii) | jagades programmi „Erasmus+“ töötajate vahetuste, projektide ja võrgustike häid tavasid, sealhulgas eTwinningu veebikogukonna, programmi „Erasmus+“ raames loodavate „Õpetajate akadeemiate“ ja kutseoskuste tippkeskuste kaudu; |
| --- | --- |

ii)

jagades programmi „Erasmus+“ töötajate vahetuste, projektide ja võrgustike häid tavasid, sealhulgas eTwinningu veebikogukonna, programmi „Erasmus+“ raames loodavate „Õpetajate akadeemiate“ ja kutseoskuste tippkeskuste kaudu;

| iii) | pakkudes õpetajatele uut veebipõhist abivahendit SELFIE, et aidata õpetajatel analüüsida oma digipädevusi ja kavandada nende edasiarendamist. See tugineb SELFIE abivahendile kogu kooli digiplaneerimise jaoks, mis võib aidata toetada tõhusaid põimõppekäsitusi, sealhulgas kutsehariduses ja -õppes. |
| --- | --- |

iii)

pakkudes õpetajatele uut veebipõhist abivahendit SELFIE, et aidata õpetajatel analüüsida oma digipädevusi ja kavandada nende edasiarendamist. See tugineb SELFIE abivahendile kogu kooli digiplaneerimise jaoks, mis võib aidata toetada tõhusaid põimõppekäsitusi, sealhulgas kutsehariduses ja -õppes.

| 4. | Tegema koostööd kõigi sidusrühmadega, sealhulgas tarkvara ja riistvara pakkujatega, et leida võimalusi digitaalse taristu ja vahendite parandamiseks ning nende kasutamiseks hariduses ja koolituses, samuti rõhutama selles kontekstis konfidentsiaalsuse ja andmekaitse tähtsust. |
| --- | --- |

4.

Tegema koostööd kõigi sidusrühmadega, sealhulgas tarkvara ja riistvara pakkujatega, et leida võimalusi digitaalse taristu ja vahendite parandamiseks ning nende kasutamiseks hariduses ja koolituses, samuti rõhutama selles kontekstis konfidentsiaalsuse ja andmekaitse tähtsust.

| 5. | Toetama algatusi, mille eesmärk on arendada edasi ja edendada kaasavat ja võrdsetel võimalustel põhinevat kvaliteetset haridust ja elukestva õppe võimalusi kõigi jaoks, eelkõige seoses sellistes erinevates olukordades olevate õpilaste kaasamisega, mis mõjutab nende juurdepääsu konkreetsetele õppekeskkondadele ja -vahenditele, ning selliste õpilaste kaasamisega, kes vajavad õppeprotsessis sihipärast toetust. |
| --- | --- |

5.

Toetama algatusi, mille eesmärk on arendada edasi ja edendada kaasavat ja võrdsetel võimalustel põhinevat kvaliteetset haridust ja elukestva õppe võimalusi kõigi jaoks, eelkõige seoses sellistes erinevates olukordades olevate õpilaste kaasamisega, mis mõjutab nende juurdepääsu konkreetsetele õppekeskkondadele ja -vahenditele, ning selliste õpilaste kaasamisega, kes vajavad õppeprotsessis sihipärast toetust.

| 6. | Jätkama liikmesriikide toetamist reformide läbiviimisel, mille eesmärk on parandada haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ja kaasavust ning toetada nende digivalmidust kooskõlas digiõppe tegevuskava 2021–2027 eesmärkidega. |
| --- | --- |

6.

Jätkama liikmesriikide toetamist reformide läbiviimisel, mille eesmärk on parandada haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ja kaasavust ning toetada nende digivalmidust kooskõlas digiõppe tegevuskava 2021–2027 eesmärkidega.

| 7. | Käsitlema põhi- ja keskkoolihariduse, sealhulgas kutsehariduse ja -õppe põimõppekäsituse arendamist Euroopa haridusruumi ja digiõppe tegevuskava 2021–2027 korrapäraste eduaruannete raames. |
| --- | --- |

7.

Käsitlema põhi- ja keskkoolihariduse, sealhulgas kutsehariduse ja -õppe põimõppekäsituse arendamist Euroopa haridusruumi ja digiõppe tegevuskava 2021–2027 korrapäraste eduaruannete raames.

Brüssel, 29. november 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

S. KUSTEC

---

(1)  Nõukogu järeldused, milles käsitletakse COVID-19 kriisiga toimetulekut hariduse ja koolituse valdkonnas (ELT C 212 I, 26.6.2020, lk 9).

1

(2)  Vt komisjoni talituste töödokument SWD(2021) 219 final, I osa, lk 6 (joonealune märkus 2).

2

(3)  ELT C 415, 1.12.2020, lk 22.

3

(4)  COM(2017) 673 final.

4

(5)  ELT C 66, 26.2.2021, lk 1.

5

(6)  ELT C 428, 13.12.2017, lk 10.

6

(7)  COM(2021) 102 final.

7

(8)  COM(2020) 274 final.

8

(9)  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14.

9

(10)  COM(2021) 142 final.

10

(11)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 7.

11

(12)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

12

(13)  ELT C 417, 2.12.2020, lk 1.

13

(14)  Heaks kiidetud 30. novembril 2020.

14

(15)  ELT C 193, 9.6.2020, lk 11.

15

(16)  ELi tasandil on Euroopa Komisjon näiteks käivitanud kaheaastase algatuse „Tervislik eluviis kõigi jaoks“, mille eesmärk on seostada sport ja aktiivne eluviis tervise-, toidu- ja muu poliitikaga.

16

(17)  Vt Teadusuuringute Ühiskeskuse aruanne „The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets“ („COVID-19 tõenäoline mõju haridusele: mõtteid olemasoleva kirjanduse ja hiljutiste rahvusvaheliste andmestike põhjal“) (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. ja Mazza, J., 2020).

17

(18)  Esmakutseõpe toimub tavaliselt keskhariduse astmes ja sellele järgnevas astmes ning eelneb tööellu astumisele. Seda pakutakse kas koolikeskkonnas (peamiselt klassiruumis) või töökeskkonnas, näiteks koolituskeskustes ja ettevõtetes, sõltuvalt riigi haridus- ja koolitussüsteemist ning majanduse struktuurist.

18

(19)  Nõukogu järeldused, milles käsitletakse noorsootöö rolli selliste noortele eluks vajalike oskuste arendamise toetamisel, mis hõlbustavad noorte edukat üleminekut täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu (ELT C 189, 15.6.2017, lk 30).

19

(20)  Nõukogu järeldused, mis käsitlevad rohujuure tasandi spordi rolli maksimeerimist valdkonnaüleste oskuste arendamisel, eelkõige noorte seas (ELT C 172, 27.5.2015, lk 8).

20

(21)  Komisjoni talituste töödokumendis SWD (2021) 219 final esitatud põimõpperaamistikku saab kasutada alusena konkreetsetele meetmetele, mida kohandatakse vastavalt riigi oludele.

21

(22)  Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1).

22

(23)  LifeComp hõlmab kolme omavahel seotud pädevusvaldkonda, milleks on isikliku, sotsiaalse ja õpipädevuse valdkond. Igas valdkonnas on kolm pädevust: eneseregulatsioon, paindlikkus, heaolu (isikliku pädevuse valdkond); empaatia, suhtlemine, koostöö (sotsiaalse pädevuse valdkond); arengule orienteeritus, kriitiline mõtlemine ja õppimise juhtimine (õpipädevuse valdkond). LifeCompi pädevused on vajalikud kõigis eluvaldkondades ning neid saab omandada kogu elu jooksul formaalse, informaalse ja vabahariduse kaudu. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

23

(24)  Euroopa Komisjon käivitas 5. oktoobril 2021 uue õpetajatele mõeldud abivahendi SELFIE, mis võib aidata õpetajatel planeerida oma digipädevuste arendamist.

24

(25)  School Education Gateway platvormil on juba mõned õpetajatele ja koolitajatele mõeldud põimõppe vahendid.

25

(26)  Formaalõpe tunnustatud kvalifikatsiooni omandamiseks ja õpetajana töötamiseks. Õpetajate põhikoolitust pakuvad tavaliselt kõrgkoolide pedagoogikaosakonnad või sõltumatud õpetajakoolituse asutused (vt sõnastik komisjoni talituste töödokumendis SWD (2021) 219 final).

26

(27)  Täiendav õpe spetsialisti karjääri mis tahes etapis eesmärgiga oma kutsealast tegevust täiustada (vt sõnastik komisjoni talituste töödokumendis SWD (2021) 219 final).

27

(28)  Abivahend SELFIE võib toetada koole oma hetkeolukorra ja -vajaduste analüüsimisel ning nende kohta tõendite kogumisel. Abivahend on modulaarne ja iga kool saab seda kohandada, et võtta arvesse oma konkreetset konteksti.

28

(29)  Euroopa koolidele ettenähtud veebipõhine töövahend kaasava hariduse edendamiseks ja koolist väljalangemise vastu võitlemiseks pakub koolidele hulgaliselt vahendeid ja praktilisi näiteid ning enesehindamisvahendit.

29

(30)  ELT C 66, 26.2.2021, lk 1.

30

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/30

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 504/04)

6. detsembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10463 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10463 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/31

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10489 – BAXTER / HILL-ROM)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 504/05)

6. detsembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10489 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10489 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/32

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10439 – DP WORLD / SYNCREON)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 504/06)

23. novembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10439 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10439 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/33

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 504/07)

2. detsembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10532 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10532 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/34

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 504/08)

12. novembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10382 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10382 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/35

---

Teatis teatavatele isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2021/C 504/09)

Allpool esitatud teave tehakse teatavaks järgmistele isikutele, kes on kantud nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) lisasse ja nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (2) I lisasse (mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega): Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nr 4), Sergey Pavlovych TSEKOV (nr 8), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (nr 17), Aleksandr Viktorovich VITKO (nr 19), Alexander Mihailovich NOSATOV (nr 27), kindralleitnant Igor Nikolaevich (Mykolayovich) TURCHENYUK (nr 32), Sergei Ivanovich MENYAILO (nr 37), Olga Fedorovna KOVITIDI (nr 38), Vladimir Anatolievich SHAMANOV (nr 50), Aleksandr Yurevich BORODAI (nr 62), Alexander KHRYAKOV (nr 65), Marat Faatovich BASHIROV (nr 66), Boris Vyacheslavovich GRYZLOV (nr 77), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (nr 79), Fyodor Dmitrievich BEREZIN (nr 84), Miroslav Vladimirovich RUDENKO (nr 98), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (nr 108), Igor Vladimirovich LEBEDEV (nr 114), Alexander Mikhailovich BABAKOV (nr 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV (nr 121), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nr 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN (nr 137), Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (nr 149), Ruslan Ismailovich BALBEK (nr 152), Dmitry Anatolievich BELIK (nr 154), Andrei Dmitrievich KOZENKO (nr 155), Svetlana Borisovna SAVCHENKO (nr 156), Pavel Valentinovich SHPEROV (nr 157), Inna Nikolayevna GUZEYEVA (nr 162), Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO (nr 163), Olga Valerievna POZDNYAKOVA (nr 167), Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV (nr 183), Sergei Andreevich DANILENKO (nr 184), Lidia Aleksandrovna BASOVA (nr 185) ja Leonid Kronidovich RYZHENKIN (nr 192).

Nõukogu kavatseb säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isikute suhtes uute põhjendustega. Nimetatud isikuid teavitatakse käesolevaga, et nad võivad esitada kavandatud loetellu kandmise põhjenduste saamiseks nõukogule enne 22. detsembrit 2021 taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EÜT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  EÜT L 78, 17.3.2014, lk 6.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/36

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2196, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2193, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2021/C 504/10)

Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seoses piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2196 (2)) lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2193 (4)) I lisas nimetatud isikutele tehakse teatavaks allpool esitatud teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et need isikud tuleks lisada nende isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2014/145/ÜVJP ja määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega. Kõnealuste isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse (EL) nr 269/2014 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 4).

Asjaomased isikud võivad enne 4. jaanuari 2022 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisele aadressile:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 78, 17.03.2014, lk 16.

(2)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 14.

(3)  ELT L 78, 17.03.2014, lk 6.

(4)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 4.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/37

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2021/C 504/11)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP (2), mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2196 (3), ning nõukogu määrus (EL) nr 269/2014 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2193 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi RELEX.1.C osakond, kellega saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

Andmekaitseametnik

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2021/2196, ning määrusele (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2021/2193.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2014/145/ÜVJP ja määruses (EL) nr 269/2014 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid nendega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid on oma õiguste teostamiseks esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse 5 aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) nr 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EÜT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  EÜT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(3)  EÜT L 445, 13.12.2021, lk 14.

(4)  EÜT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(5)  EÜT L 445, 13.12.2021, lk 4.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/39

---

Teatis isikutele ja üksusele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitlevas nõukogu otsuses (ÜVJP) 2020/1999, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2197, ja nõukogu määruses (EL) 2020/1998, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2195

(2021/C 504/12)

Inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse (ÜVJP) 2020/1999 (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2197) (2) lisas ja määruse (EL) 2020/1998 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2195) (4) I lisas loetletud isikutele ja üksusele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et need isikud ja üksus tuleks lisada selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud otsuses (ÜVJP) 2020/1999 ja määruses (EL) 2020/1998. Nende isikute ja üksuse loetellu kandmise põhjused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute ja asjaomase üksuse tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse (EL) 2020/1998 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 4).

Asjaomased isikud ja asjaomane üksus võivad enne 31. juulit 2022 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisele aadressile:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Saadud märkusi võetakse arvesse kõnealuste isikute ja üksuste loetelu korrapärasel läbivaatamisel nõukogu poolt kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2020/1999 artikliga 10.

---

(1)  EÜT L 410 I, 7.12.2020, lk 13.

(2)  EÜT L 445 I, 13.12.2021, lk 17.

(3)  EÜT L 410 I, 7.12.2020, lk 1.

(4)  EÜT L 445 I, 13.12.2021, lk 10.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/40

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2020/1999 ja nõukogu määruses (EL) 2020/1998, mis käsitlevad inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid

(2021/C 504/13)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16 juhitakse andmesubjektide tähelepanu järgmisele teabele.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on otsus (ÜVJP) 2020/1999, (2) mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/2197, (3) ja määrus (EL) nr 2020/1998, (4) mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2195 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi (RELEX) üksus RELEX.1.C, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

Andmekaitseametnik

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele (ÜVJP) 2020/1999, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2021/2197, ja määrusele (EL) 2020/1998, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2021/2195, mis käsitlevad inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses (ÜVJP) 2020/1999 ja määruses (EL) 2020/1998 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid nendega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid oma õiguste teostamiseks on esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 410 I, 7.12.2020, lk 13.

(3)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 17.

(4)  ELT L 410 I, 7.12.2020, lk 1.

(5)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 10.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/41

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2199, ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2194, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

(2021/C 504/14)

Süüria olukorraga seotud piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP (1) (mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2199) (2) I lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 36/2012 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2194) (4) II lisas loetletud isikutele ja üksustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et need isikud tuleks kanda otsuse 2013/255/ÜVJP I lisas ja määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud isikute ja üksuste loetellu. Nende isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud nõukogu määruse (EL) nr 36/2012 III lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 16).

Asjaomased isikud võivad enne 1. märtsi 2022 esitada nõukogule järgmisel aadressil koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIĖ |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIĖ

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Kõiki esitatud märkusi võetakse arvesse kõnealuste isikute ja üksuste loetelu järgmisel läbivaatamisel nõukogu poolt kooskõlas otsuse 2013/255/ÜVJP artikliga 34 ja määruse (EL) nr 36/2012 artikli 32 lõikega 4.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse samuti võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 147, 1.6.2013, lk 14.

(2)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 23.

(3)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

(4)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 7.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/42

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ning nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

(2021/C 504/15)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õigusliku aluse moodustavad nõukogu otsus 2013/255/ÜVJP (2), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2199, (3) ning nõukogu määrus (EÜ) nr 36/2012, (4) mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2194 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi RELEXi peadirektoraadi (välissuhted) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1.C, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIĖ |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIĖ

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2013/255/ÜVJP, mida rakendatakse rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2199, ning määrusele (EÜ) nr 36/2012, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2021/2194.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2013/255/ÜVJP ja määruses (EL) nr 36/2012 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud andmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid sellega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid on oma õiguste teostamiseks esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse 5 aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuste meetmete kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 147, 1.6.2013, lk 14.

(3)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 23.

(4)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

(5)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 7.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/43

---

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2015/1333 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2198, ja nõukogu määruses (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2192.

(2021/C 504/16)

Nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2198 (1) rakendatava nõukogu otsuse (ÜVJP) 2015/1333 (2) (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas) II ja IV lisas ning nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2192 (3) rakendatava nõukogu määruse (EL) 2016/44 (4) (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) III lisas määratud isikule tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas, et eespool nimetatud lisades loetletud isik tuleks kanda nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse otsuses (ÜVJP) 2015/1333 ja määruses (EL) 2016/44 sätestatud piiravaid meetmeid.

Asjaomase isiku tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) 2016/44 IV lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks (vt määruse artikkel 8).

Asjaomane isik võib enne 15. maid 2022 esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus tema kandmise kohta eespool nimetatud loetellu vaadataks uuesti läbi. Taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Saadud märkusi võetakse arvesse kõnealuste isikute ja üksuste loetelu korrapärasel läbivaatamisel nõukogu poolt kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2015/1333 artikli 17 lõikega 2 ja määruse (EL) 2016/44 artikli 21 lõikega 6.

Samuti juhitakse asjaomase isiku tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  EÜT L 206, 1.8.2015, lk 34.

(2)  EÜT L 445 I, 13.12.2021, lk 21.

(3)  EÜT L 12, 19.1.2016, lk 1.

(4)  EÜT L 445 I, 13.12.2021, lk 1.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/44

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses (ÜVJP) 2015/1333 ja nõukogu määruses (EL) 2016/44 sätestatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas

(2021/C 504/17)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslikuks aluseks on nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1333 (2), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2198 (3), ning määrus (EL) 2016/44 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2021/2192 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi RELEXi peadirektoraadi (välissuhted) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1C, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele (ÜVJP) 2015/1333, mida rakendatakse rakendusotsusega (ÜVJP) 2021/2198, ning määrusele (EL) 2016/44, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2021/2192.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses (ÜVJP) 2015/1333 ja määruses (EL) 2016/44 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomaste isikute õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid sellega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid jagatakse vajaduse korral Euroopa välisteenistusega ning komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid oma õiguste teostamiseks on esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuste meetmete kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 206, 1.8.2015, lk 34.

(3)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 21.

(4)  ELT L 12, 19.1.2016, lk 1.

(5)  ELT L 445 I, 13.12.2021, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/45

---

Euro vahetuskurss (1)

13. detsember 2021

(2021/C 504/18)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1278 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,19 |
| DKK | Taani kroon | 7,4362 |
| GBP | Inglise nael | 0,85158 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2310 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0418 |
| ISK | Islandi kroon | 148,00 |
| NOK | Norra kroon | 10,1598 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,401 |
| HUF | Ungari forint | 367,07 |
| PLN | Poola zlott | 4,6221 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9494 |
| TRY | Türgi liir | 16,0525 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5795 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4388 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7967 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6651 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5420 |
| KRW | Korea vonn | 1 333,60 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,9694 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,1777 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5210 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 155,54 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7678 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,731 |
| RUB | Vene rubla | 82,8238 |
| THB | Tai baat | 37,612 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,3190 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,5354 |
| INR | India ruupia | 85,4225 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1278

JPY

Jaapani jeen

128,19

DKK

Taani kroon

7,4362

GBP

Inglise nael

0,85158

SEK

Rootsi kroon

10,2310

CHF

Šveitsi frank

1,0418

ISK

Islandi kroon

148,00

NOK

Norra kroon

10,1598

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,401

HUF

Ungari forint

367,07

PLN

Poola zlott

4,6221

RON

Rumeenia leu

4,9494

TRY

Türgi liir

16,0525

AUD

Austraalia dollar

1,5795

CAD

Kanada dollar

1,4388

HKD

Hongkongi dollar

8,7967

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6651

SGD

Singapuri dollar

1,5420

KRW

Korea vonn

1 333,60

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,9694

CNY

Hiina jüaan

7,1777

HRK

Horvaatia kuna

7,5210

IDR

Indoneesia ruupia

16 155,54

MYR

Malaisia ringit

4,7678

PHP

Filipiini peeso

56,731

RUB

Vene rubla

82,8238

THB

Tai baat

37,612

BRL

Brasiilia reaal

6,3190

MXN

Mehhiko peeso

23,5354

INR

India ruupia

85,4225

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/46

---

Aruanne eelarveaasta 2020 tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni tegevusest määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud ülesannete täitmisel

(2021/C 504/19)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati aruanne eelarveaastal 2020 tekkinud tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni tegevusest kõnealuses määruses sätestatud ülesannete täitmisel.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu

---

Euroopa Komisjon

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/47

---

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. jaanuar 2022

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (1)
  artiklile 10)

(2021/C 504/20)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 472, 23. november 2021, lk 7.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2022 | ... | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2022

...

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  EÜT L 140, 30.4.2004, lk 1.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/48

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2021/C 504/21)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„BOLANDIN“

PDO-ES-N1876

Taotluse esitamise kuupäev: 3. juuli 2014

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Bolandin

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 16. | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

16.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Punased veinid

| — | Välimus: veinid peavad olema vähemalt sügava värvusega. Toon: punane värvus, mille varjund on noorte veinide puhul violetne ja laagerdunud veinide puhul telliskivipunane. |
| --- | --- |

—

Välimus: veinid peavad olema vähemalt sügava värvusega. Toon: punane värvus, mille varjund on noorte veinide puhul violetne ja laagerdunud veinide puhul telliskivipunane.

| — | Lõhn: veinidel peab olema vähemalt intensiivne lõhn mustade ja punaste marjade aroomiga. Laagerdunud veinidel on lisaks vürtsivarjundid ja röstimaitse. |
| --- | --- |

—

Lõhn: veinidel peab olema vähemalt intensiivne lõhn mustade ja punaste marjade aroomiga. Laagerdunud veinidel on lisaks vürtsivarjundid ja röstimaitse.

| — | Degusteerimisetapp: veinid peavad olema vähemalt täidlased, tasakaalustatud, kauakestva järelmaitsega, hästi tasakaalustatud happesusega, vaadis laagerdumisest tingitud nüanssidega (rösti- ja/või küpsemise nüansid) |
| --- | --- |

—

Degusteerimisetapp: veinid peavad olema vähemalt täidlased, tasakaalustatud, kauakestva järelmaitsega, hästi tasakaalustatud happesusega, vaadis laagerdumisest tingitud nüanssidega (rösti- ja/või küpsemise nüansid)

Lenduvate hapete sisaldus:

| | ≤0,65 g/l äädikhapet noortes veinides |
| --- | --- |

≤0,65 g/l äädikhapet noortes veinides

| | ≤0,85 g/l äädikhapet laagerdunud veinides |
| --- | --- |

≤0,85 g/l äädikhapet laagerdunud veinides

Kui tootespetsifikaadis ei ole piirnorme täpsustatud, tuleb järgida kehtivaid ELi õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 130 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,5

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

130

Valged veinid

| — | Välimus: kollane värvus, mille varjund on noorte veinide puhul õlgkollane ning kääritatud ja/või vaatides laagerdunud veinide puhul kuldne. Läbipaistev ja särav. |
| --- | --- |

—

Välimus: kollane värvus, mille varjund on noorte veinide puhul õlgkollane ning kääritatud ja/või vaatides laagerdunud veinide puhul kuldne. Läbipaistev ja särav.

| — | Lõhn: veinidel peab olema vähemalt intensiivne puuviljaline lõhn, millel on troopiliste puuviljade noot. Laagerdunud veinidele lisandub vürtsikas aroom. |
| --- | --- |

—

Lõhn: veinidel peab olema vähemalt intensiivne puuviljaline lõhn, millel on troopiliste puuviljade noot. Laagerdunud veinidele lisandub vürtsikas aroom.

| — | Degusteerimisetapp: veinid peavad olema vähemalt keskmise täidlusega, värsked ja puuviljalised. Nii noored kui ka laagerdunud veinid on hästi tasakaalustatud. |
| --- | --- |

—

Degusteerimisetapp: veinid peavad olema vähemalt keskmise täidlusega, värsked ja puuviljalised. Nii noored kui ka laagerdunud veinid on hästi tasakaalustatud.

Lenduvate hapete sisaldus:

| | ≤0,65 g/l äädikhapet noortes veinides |
| --- | --- |

≤0,65 g/l äädikhapet noortes veinides

| | ≤0,85 g/l äädikhapet laagerdunud veinides |
| --- | --- |

≤0,85 g/l äädikhapet laagerdunud veinides

Kui tootespetsifikaadis ei ole piirnorme täpsustatud, tuleb järgida kehtivaid ELi õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 170 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,5

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

170

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valged veinid

| — | Välimus: intensiivne, selge ja särav kollakaskuldne värvus. |
| --- | --- |

—

Välimus: intensiivne, selge ja särav kollakaskuldne värvus.

| — | Lõhn: väga intensiivne, mee, küpse küdoonia ja viigimarja aroomiga, väga puuviljaline. |
| --- | --- |

—

Lõhn: väga intensiivne, mee, küpse küdoonia ja viigimarja aroomiga, väga puuviljaline.

| — | Degusteerimisetapp: veinid peavad olema vähemalt keskmise täidlusega, ümara ja pehme maitsega. kauakestva järelmaitsega, |
| --- | --- |

—

Degusteerimisetapp: veinid peavad olema vähemalt keskmise täidlusega, ümara ja pehme maitsega. kauakestva järelmaitsega,

Lenduvate hapete sisaldus:

| | ≤0,74 g/l äädikhapet noortes veinides |
| --- | --- |

≤0,74 g/l äädikhapet noortes veinides

| | ≤0,85 g/l äädikhapet laagerdunud veinides |
| --- | --- |

≤0,85 g/l äädikhapet laagerdunud veinides

| | ≤0,72 g/l + 0,06 g/l äädikhapet iga naturaalse alkoholisisalduse kraadi kohta, mis ületab 10 mahuprotsenti veinide puhul, mis on valmistatud väärishallitusega viinamarjadest. |
| --- | --- |

≤0,72 g/l + 0,06 g/l äädikhapet iga naturaalse alkoholisisalduse kraadi kohta, mis ületab 10 mahuprotsenti veinide puhul, mis on valmistatud väärishallitusega viinamarjadest.

Kui tootespetsifikaadis ei ole piirnorme täpsustatud, tuleb järgida kehtivaid ELi õigusakte.

NB! Kuna suhkrusisaldus on üle 5 g/l, võib üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valge veini vääveldioksiidi sisaldus olla kuni 250 mg/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,5

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Laagerdumisprotsessi ei tohi mingil juhul lugeda alanuks enne saagikoristusaasta 1. oktoobrit.

Viljelustavad

Istutustihedus Bolandini viinamarjaistandustes ei ole väiksem kui 2 400 viinapuud hektari kohta

b.   Maksimaalne saagikus

| | „Cabernet Sauvignon“, „Tempranillo“ ja „Merlot“ |
| --- | --- |

„Cabernet Sauvignon“, „Tempranillo“ ja „Merlot“

| | 7 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

7 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| | 52 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

52 hektoliitrit hektari kohta

| | „Sauvignon Blanc“ ja „Chardonnay“ |
| --- | --- |

„Sauvignon Blanc“ ja „Chardonnay“

| | 7 400 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

7 400 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| | 48 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

48 hektoliitrit hektari kohta

| | „Syrah“ |
| --- | --- |

„Syrah“

| | 7 300 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

7 300 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| | 51 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

51 hektoliitrit hektari kohta

| | „Moscatel de grano menudo“ (väikesemarjaline Muscat) |
| --- | --- |

„Moscatel de grano menudo“ (väikesemarjaline Muscat)

| | 7 200 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

7 200 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| | 28 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

28 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Nimetusega „Bolandin“ hõlmatud määratletud geograafiline piirkond asub Ablitase omavalitsuses (Navarra autonoomne piirkond) ja see koosneb järgmistest katastriüksustest:

| | katastriüksus 5: maatükk 1 658. |
| --- | --- |

katastriüksus 5: maatükk 1 658.

| | katastriüksus 5: maatükk 1 659. |
| --- | --- |

katastriüksus 5: maatükk 1 659.

| | katastriüksus 5: maatükk 1 660. |
| --- | --- |

katastriüksus 5: maatükk 1 660.

| | katastriüksus 5: maatükk 1 661. |
| --- | --- |

katastriüksus 5: maatükk 1 661.

| | katastriüksus 5: maatükk 1 662. |
| --- | --- |

katastriüksus 5: maatükk 1 662.

| | katastriüksus 5: maatükk 1 663. |
| --- | --- |

katastriüksus 5: maatükk 1 663.

| | katastriüksus 5: maatükk 1 884. |
| --- | --- |

katastriüksus 5: maatükk 1 884.

| | Katastriüksus 5, maatükk 1 885 ja põld A osaliselt, E, F, G ja H. |
| --- | --- |

Katastriüksus 5, maatükk 1 885 ja põld A osaliselt, E, F, G ja H.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE GRANO MENUDO (VÄIKESEMARJALINE MUSCAT) |
| --- | --- |

MOSCATEL DE GRANO MENUDO (VÄIKESEMARJALINE MUSCAT)

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

8.   Seos(t)e kirjeldus

Keskkond (looduslikud tegurid)

Nime Bolandin kannab ajalooline piirkond, mis asub Ablitase omavalitsuses (Navarra) ning on kantud Navarra katastriregistrisse ja Hispaania riikliku geograafiainstituudi poolt välja antavatele riiklikele kaartidele. Piirkonna kogupindala on umbes 170 hektarit. Sama nime kannab ka selles määratletud geograafilises piirkonnas asuv triangulatsioonipunkt.

Mõnes dokumendis kirjutatakse nimi Bolandin V-tähega, sest Navarras on kaks ametlikku keelt. Kastiilia hispaania keel (milles nime alguses on V-täht ja ka rõhumärk) ja baski keel (milles nime alguses on B-täht ja rõhumärki ei ole). Baski keeles ei ole rõhumärke ega V-tähte.

Tuginedes La Rioja ülikooli põllumajanduse ja toidu teaduskonna viinamarjakasvatuse kateedri korraldatud küsitlustele ja katsetele, on ala piiritletud järgmiste loodustegurite alusel: muld, pinnamood ja kliima.

Muld ja topoloogia

Määratletud piirkond koosneb väikesest kõrgemal asetsevast tasandikust Bolandini kõrgeimas osas ja selle nõlvadel, mis ulatuvad tasandikuni kagupoolsel küljel Bolandinist edelas. Oma kõrguse, kalde, päikesekiirguse ja mullatüüpide poolest erineb see täielikult ümbritsevatest piirkondadest.

Kõrgemal asetseva tasandiku ülemine osa (kus asub viinamarjaistandus) on moodustunud mandrilise tertsiaarajastu Aragóni ladejärgu punasest savist. Allesjäänud terrasse ümbritsevast järsust nõlvast allpool on lai edelasuunaline kallak väikese 5 % kaldega. Siin asub valdav osa viinamarjaistandusi. Nõlvade pinnas koosneb kvaternaari ajastu pleistotseeni ladestikust pärinevast kruusast, liivast ja savist.

Bolandini piiridest väljaspool on pinnavorm lame ja seda ilmestavad valdavalt kvaternaari ajastu pleistotseeni teisest ladestikust pärit madalad nõlvad. Seega koosneb pinnas noorematest materjalidest kui Bolandini piirkonna pinnas.

Piirkonna kõrgus on 369–324 meetrit üle merepinna, seega asub see oluliselt madalamal kui kaitstud päritolunimetusega „Navarra“ hõlmatud geograafiline piirkond (400–500 meetrit).

Kliima

Bolandin asub lõunapoolsel nõlval, seega valitseb maatükil ainulaadne mesokliima ohtra päikesevalgusega.

Keskmine sademete hulk viimasel 7–12 hooajal on olnud 379–354 mm aastas, st väga väike võrreldes kaitstud päritolunimetusega „Navarra“ hõlmatud geograafilise piirkonna keskmisega (450–700 mm).

Tuul on veel üks otsustav tegur, sest 70 % päevadest puhub loode poolt külm tuul (Cierzo). Tegemist on väga kuiva tuulega, mis piirab igasuguste haiguste arengut.

Määratletud piirkonnas on õhutemperatuur kõrgem ja sademete hulk väiksem kui kaitstud päritolunimetusega „Navarra“ hõlmatud piirkonnas keskmiselt. Piirkonnas valitseb vahemerelise mõjuga ekstreemne mandrikliima. Aastaajad on üsna eriilmelised: külmad talved, soojad, peaaegu olematud kevaded ja sügised ning väga kuumad, pikad ja kuivad suved. See mõjutab väga suurel määral temperatuuride vahemikku ja sademete hulka.

Suvised kõrgeimad temperatuurid on väga kõrged (üle 35 oC) ning Navarra ja Ebro oru maksimumtemperatuurid mõõdetakse sageli just selles piirkonnas. Miinimumtemperatuurid detsembris ja jaanuaris on väga madalad, –6...–8 oC. Aasta keskmine temperatuur on enam kui 1 oC kõrgem kui kaitstud päritolunimetusega „Navarra“ hõlmatud piirkonnas.

Inimtegurid

Viinapuud on olnud Bolandinis kasvatatavate olulisimate põllukultuuride seas juba sajandeid. Seda ala niisutati tavaliselt Lodosa kanali abil, kasutades ära kõrguste vahet. Niisutatud ala koosnes valdavalt viinamarjaistandustest, kus kasvasid sajandeid vanad viinapuud, mida kasutati nime „Bolandin“ all villitud ja turustatud suurepärase kvaliteediga veini tootmiseks.

Tänapäeval otsustavad parimate lahenduste (taimse materjali valik, niisutamine, lehepinna reguleerimine, saagi piiramine, toitainete reguleerimine ja viinapuude kaitsevahendid) üle viljelustavade asjatundjad, kes võtavad arvesse kliimatingimusi ja taimede kasvu aasta jooksul, et toota parimat toorainet. Asjatundjad planeerivad igal aastal mitmesuguseid konkreetseid toiminguid, sh viinamarjakobarate harvendamine saagikuse reguleerimiseks ja lehtede eemaldamine sellelt küljelt, kuhu päike hommikul kobaratele peale paistab, et tõhustada küpsemist. Lehti ei eemaldata sealt, kuhu päike paistab õhtul, sest nii võiks kuumus viinamarju kahjustada. Lisaks aitab lehtede eemaldamine vältida haiguste levikut, sest parandab õhu liikumist kobarate ümber.

Arvestades, et sademete hulk ja suhteline õhuniiskus on mõlemad väga madalad ja pinnas väga kuiv, tähendab kastmisveehoidlate olemasolu ja võimalus kastmist kontrollida, et küpsemisprotsessi saab otseselt mõjutada luues optimaalse niiskustaseme ning tagades taimede jaoks parimad kasvu- ja tootlikkuse tingimused. Kastmist kavandatakse väga hoolikalt, pidades silmas pigem kvaliteeti kui kvantiteeti. Nii saavutatakse viinamarjade parim küpsus ja tasakaalustatus.

Veini kirjeldus

Toote üksikasjad: toote kvaliteet või omadused, mis on valdavalt või eranditult seotud geograafilise keskkonnaga.

Kliimatingimused mõjutavad taimede füsioloogiat ning sellest tulenevalt on veinidel järgmised põhiomadused:

punased veinid: sügava värvusega veinid, millel on suur polüfenoolide ja kuivekstrakti üldsisaldus. Veinidele on iseloomulik kõrge polümeerumise aste, küpsus, peenus ja siidine tanniinisus. Veinid on täidlased, ilma kibeduseta ja külluslikud.

Veinide alkoholisisaldus on mõõdukas

Veinidel on hästi tasakaalustatud happesus, mis ei ole kunagi väga kõrge. Orgaaniliste hapete oksüdeerumise tõttu, mis on tingitud suvistest kõrgetest temperatuuridest, on õunhappe sisaldus on eriti madal. See tähendab, et veinidel ei ole kunagi teravat hapukat maitset.

Veinis on väga vähe pürasiinide hulka kuuluvaid aromaatseid ühendeid. Viinamarjasordid „Syrah“, „Merlot“ ja „Cabernet“ on tavapärasest puuviljalisemad, nende aroom on pigem puuviljaline kui taimne.

Fenoolühendite küpsus piirab veinide hapnikusiduvust, hoides seega ära redutseerimisel tekkiva väävlilõhna. Selle tulemusel on veinid väga aromaatsed ja väljendusrikkad.

Laagerdumine ja oksüdeerumine on väga suure polüfenoolide kontsentratsiooni tõttu aeglane ja seetõttu on veinidel pikk säilivusaeg ja need laagerduvad hästi.

Lisaks kliima vormitavatele omadustele on määratletud piirkonna mullastik ja pinnamood kujundanud muud punaste veinide eripärad:

| — | hea tasakaal, optimaalne alkoholisisaldus ja suur polüfeünoolide sisaldus; |
| --- | --- |

—

hea tasakaal, optimaalne alkoholisisaldus ja suur polüfeünoolide sisaldus;

| — | pika kasvutsükliga viinamarjasordid, näiteks „Cabernet Sauvignon“ on keskkonnaga hästi kohanenud. Tulemuseks on tahkete osakeste täielik küpsemine ja suure polüfenoolide sisaldusega veinid; |
| --- | --- |

—

pika kasvutsükliga viinamarjasordid, näiteks „Cabernet Sauvignon“ on keskkonnaga hästi kohanenud. Tulemuseks on tahkete osakeste täielik küpsemine ja suure polüfenoolide sisaldusega veinid;

| — | hea happesuse tase, mis tähendab, et veinid laagerduvad hästi ja neil on pärast villimist pikk säilivusaeg; |
| --- | --- |

—

hea happesuse tase, mis tähendab, et veinid laagerduvad hästi ja neil on pärast villimist pikk säilivusaeg;

| — | veinidel on küps, intensiivne aroom, sh värskete puuviljade nüansid. |
| --- | --- |

—

veinidel on küps, intensiivne aroom, sh värskete puuviljade nüansid.

Valged veinid: Geograafiline keskkond mõjutab kõikide taimede füsioloogiat ühtmoodi ning seega on valgetel veinidel tasakaalustatud happesus ja mõõdukalt kõrge alkoholisisaldus. Tänu optimaalsele fenoolsele küpsusele on neil intensiivne ja väljendusrikas aroom, mis püsib aja jooksul värske ning tagab hea täidluse ja struktuuri.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valged veinid: ka nende veinide puhul mõjutab geograafiline keskkond mitmesuguste omaduse avaldumist, sh tasakaalustatud happesus, optimaalne üldalkoholisisaldus, intensiivne puuviljalisus, täidlus ja särav kuldne värvus.

Seos

Seos geograafilise piirkonna ning toote omaduste vahel

Bolandini viinamarjaistanduste veinid eristuvad tänu määratletud piirkonna looduslikele tingimustele ja inimteguritele, mis väljendub viinamarjasortide valikus ja viljelustavades, mis sobivad kõige paremini nende konkreetsete looduslike tingimuste puhul.

Tänu looduslike ja inimtegurite koosmõjule on võimalik luua toode, mis on ainulaadne, spetsiifiline ja erilise olemusega, eristudes teistest veinidest.

Piiritletud ala asukoht päris Navarra piirkonna lõunaosas mõjutab oluliselt seal valitsevat kliimat, sest kogusoojus ja maksimumtemperatuurid on seal piirkonna kõrgeimad. Seda mõju võimendab veelgi asjaolu, et määratletud piirkond asub lõunapoolsetel nõlvadel, seetõttu on sealsetes viinamarjaistandustes temperatuurid palju kõrgemad kui piirkonnas üldiselt ja suhteline õhuniiskus on väga madal.

Sademete hulk määratletud piirkonnas on samuti piirkonna väikseim järgmistel põhjustel:

| — | lõunast saabuv vihm: seoses fööni mõjuga ja Sierra de Moncayo mäeahelaga langeb vihm lõunapoolsele küljele ega jõua nende mägede põhjapoolsesse orgu, kus asub nimetusega „Bolandin“ hõlmatud määratletud piirkond. |
| --- | --- |

—

lõunast saabuv vihm: seoses fööni mõjuga ja Sierra de Moncayo mäeahelaga langeb vihm lõunapoolsele küljele ega jõua nende mägede põhjapoolsesse orgu, kus asub nimetusega „Bolandin“ hõlmatud määratletud piirkond.

| — | Põhjast saabuv vihm: seoses Ebro jõe lähedusest tulenevate mõjudega ei jõua põhjast tulev vihm jõest lõuna poole, kus määratletud piirkond asub. Seda mõju võimendab asjaolu, et vihmale eelnevad põhjatuuled, mis vähendavad oma madalate temperatuuridega suhtelist õhuniiskust, soodustades seeläbi kuivuse süvenemist. |
| --- | --- |

—

Põhjast saabuv vihm: seoses Ebro jõe lähedusest tulenevate mõjudega ei jõua põhjast tulev vihm jõest lõuna poole, kus määratletud piirkond asub. Seda mõju võimendab asjaolu, et vihmale eelnevad põhjatuuled, mis vähendavad oma madalate temperatuuridega suhtelist õhuniiskust, soodustades seeläbi kuivuse süvenemist.

Sellised kliimatingimused mõjutavad viinapuude füsioloogiat, mis omakorda mõjutab otseselt Bolandinis valmistatud veinide analüütilisi ja organoleptilisi omadusi.

Piirkonna kliima mõjutab viinapuude füsioloogiat ning tagab veinide erilise iseloomu ja järgmised märkimisväärsed omadused:

| — | punased veinid on värvuselt intensiivsed; neil on suur polüfenoolide kogusisaldus ja polümerisatsioon; veinid on küpsed, peened ja siidise tanniinisusega, mis tähendab, et need veinid on täidlased, ilma kibeduseta ja külluslikud. |
| --- | --- |

—

punased veinid on värvuselt intensiivsed; neil on suur polüfenoolide kogusisaldus ja polümerisatsioon; veinid on küpsed, peened ja siidise tanniinisusega, mis tähendab, et need veinid on täidlased, ilma kibeduseta ja külluslikud.

Aroomid on puuviljalised ja mitte nii taimsed kui tavaliselt, sest pürasiini aroomiosakeste maht sellistest viinamarjasortidest nagu „Syrah“, „Merlot“ ja „Cabernet Sauvignon“ valmistatud veinides on väga väike.

| — | Punastel, valgetel ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valgetel veinidel on suur alkoholisisaldus, mis suurendab suus külluslikkuse ja magususe tunnet. |
| --- | --- |

—

Punastel, valgetel ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valgetel veinidel on suur alkoholisisaldus, mis suurendab suus külluslikkuse ja magususe tunnet.

| — | Punastel, valgetel ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valgetel veinidel on tasakaalustatud happesus, mis ei ole kunagi väga suur. Õunhappe sisaldus on eriti madal orgaaniliste hapete oksüdeerumise tõttu, mis on tingitud suvistest kõrgetest temperatuuridest küpsemise ajal. See tähendab, et ei punased ega valged veinid ega üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid ei ole teravalt happelised, samas kui seda võib ette tulla põhjapoolsemates alampiirkondades, kus veinide õunhappesisaldus on suurem. |
| --- | --- |

—

Punastel, valgetel ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valgetel veinidel on tasakaalustatud happesus, mis ei ole kunagi väga suur. Õunhappe sisaldus on eriti madal orgaaniliste hapete oksüdeerumise tõttu, mis on tingitud suvistest kõrgetest temperatuuridest küpsemise ajal. See tähendab, et ei punased ega valged veinid ega üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid ei ole teravalt happelised, samas kui seda võib ette tulla põhjapoolsemates alampiirkondades, kus veinide õunhappesisaldus on suurem.

| — | Punastel, valgetel ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valgetel veinidel on väga küpsed fenoolühendid. See piirab hapnikusiduvust, hoides ära redutseerimisel tekkiva väävlilõhna. Selle tulemusel on veinid väga aromaatsed ja väljendusrikkad. |
| --- | --- |

—

Punastel, valgetel ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valgetel veinidel on väga küpsed fenoolühendid. See piirab hapnikusiduvust, hoides ära redutseerimisel tekkiva väävlilõhna. Selle tulemusel on veinid väga aromaatsed ja väljendusrikkad.

| — | Punaste, valgete ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valgete veinide laagerdumine ja oksüdeerumine on väga suure polüfenoolide kontsentratsiooni tõttu aeglane ja seega on veinidel pikk säilivusaeg ja need vananevad hästi. |
| --- | --- |

—

Punaste, valgete ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valgete veinide laagerdumine ja oksüdeerumine on väga suure polüfenoolide kontsentratsiooni tõttu aeglane ja seega on veinidel pikk säilivusaeg ja need vananevad hästi.

| — | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valged veinid on pehmed, väga suure üldalkoholisisaldusega ja kuldkollase värvusega tänu pikemale kokkupuutele päikesevalgusega, mille tulemuseks on kuldkollane toode. Vähene vihm võimaldab üleküpsemist pika perioodi jooksul, seepärast on küpsetel puuviljadel tugev, mee- ja tsitrusenootidega aroom. |
| --- | --- |

—

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud valged veinid on pehmed, väga suure üldalkoholisisaldusega ja kuldkollase värvusega tänu pikemale kokkupuutele päikesevalgusega, mille tulemuseks on kuldkollane toode. Vähene vihm võimaldab üleküpsemist pika perioodi jooksul, seepärast on küpsetel puuviljadel tugev, mee- ja tsitrusenootidega aroom.

Määratletud piirkonna geoloogilist ehitust iseloomustab savine aluspind. Savine muld on segunenud kiltkiviga. Mullaagregaatidel on tavaliselt kõrgem soolasisaldus, mis tähendab, et määratletud piirkonnas on põllumajandusmaa soolsus (määratud kindlaks katsetes kooskõlas elektrijuhtivuse parameetriga = 0,5–2,5dS/m) tunduvalt suurem kui muudes piirkondades.

Arvestades pinnase suuremat elektrijuhtivust, peavad viinapuud toime tulema täiendava osmootse rõhuga, mida tekitab lahustatud ainete kõrge kontsentratsioon pinnases. Nagu kõik taimed akumuleerivad ka viinapuud mullast vett imades endasse ja taimemahladesse kasvutsükli kõigis etappides märkimisväärses mahus lahustunud aineid (peamiselt mineraale ja soolasid). See võimaldabki viinapuudel sellises mullas hästi kasvada ja samuti on soolsusel otsene mõju viinamarjade koostisele, sest ka viinamarjades on soolade ja mineraalainete kontsentratsioon suurem, seda nii viljalihas kui ka kestas.

Soolade ja mineraalainete kõrge kontsentratsioon avaldab otsest mõju ka veinidele – tulemuseks on veinid, millel on väga suur kuivainesisaldus. Seetõttu on veinid väga täidlased ja rikkaliku maitsega, kergelt soolase järelmaitsega. See on nimetusega „Bolandin“ hõlmatud määratletud piirkonnas toodetud veinide üks kõige iseloomulikumaid tunnusjooni.

Sarnaselt neile looduslikele tingimustele annavad ka inimtegurid ja inimeste teadmised neile veinidele ainulaadsed omadused, sest viinamarjaistanduste loomisel ja viljelemisel võetud otsused maksimeerivad looduskeskkonna pakutavaid ainulaadseid omadusi.

Üheks selliseks näiteks on viinamarjasordi valik, mis on piirkonnale omane ja hästi kohanenud nimetusega „Bolandin“ hõlmatud määratletud piirkonna eriliste tingimustega.

Kõik kasvatatavad viinamarjasordid on geneetiliselt hästi kohanenud määratletud piirkonna äärmuslike kuumatingimustega. Peamine kohandumine seisneb selles, et valitakse viinamarjasordid, millel on kõige suurem potentsiaal orgaanilisi happeid (viinhapet) sünteesida; nii on võimalik toota veine, mille maitse on tasakaalustatud. See tasakaal põhineb veinis sisalduvate määratletud piirkonnale omaste looduslike hapete värskendavate komponentide, kõrge alkoholisisalduse ja täidluse kooskõlal.

Teine selle piirkonna jaoks eriomase inimteguriga seotud kohandus seisneb viinamarjakasvatamise strateegiates, mille eesmärk on saavutada mõõdukas kuni väike saagikus. Piiratud saagikus, mis ei ületa kunagi 7 500 kilogrammi hektari kohta, võimaldab toota väga kvaliteetset veini, mille puuviljalised aroomid on eriti intensiivsed ja küpsed. Samuti on veinid väga tugeva maitsega, hea struktuuriga, mille tagab suur polüfenoolide üldkontsentratsioon. Polüfenoolid annavad küpsuse ka punastele veinidele, mis on siidised ja harmoonilised.

Seega erinevad veinide analüütilised omadused eespool nimetatud looduslike tegurite (kliima, pinnas ja pinnavorm) ja inimtegurite tõttu, mis mõjutavad viinamarjakasvatamis- ja veinivalmistamistavade valikut, nende veinide omadustest, mida valmistatakse kaitstud päritolunimetusega „Navarra“ hõlmatud piirkonnas, nagu näha järgmisest võrdlustabelist:

VEINI „NAVARRA“ (KPN ) JA VEINI „BOLANDIN“ VÕRDLUS

(PARAMEETER: NAVARRA (KPN) / BOLANDIN)

| | Navarra (KPN) | Bolandin |
| --- | --- | --- |
| VALGED VEINID | | |
| TEGELIK ALKOHOLISISALDUS MAHUPROTSENTIDES: | ≥10,50 | ≥12,5 |
| VÄÄVELDIOKSIIDI ÜLDSISALDUS (mg/l) | ≤190 | ≤170 |
| LENDUVATE HAPETE SISALDUS NOORTES VEINIDES (g/l äädikhapet) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| LENDUVATE HAPETE SISALDUS LAAGERDUNUD VEINIDES (g/l äädikhapet) | ≤1 | ≤0,85 |
| PUNASED VEINID | | |
| TEGELIK ALKOHOLISISALDUS MAHUPROTSENTIDES | ≥11,50 | ≥12,5 |
| VÄÄVELDIOKSIIDI ÜLDSISALDUS (mg/l) | ≤140 | ≤130 |
| VÄRVUSE INTENSIIVSUS (DO420+DO520+DO620) u.a.cm. | ≥4,5 | ≥8 |
| POLÜFENOOLIDE KOGUSISALDUS (DO280) | - | >55 |
| LENDUVATE HAPETE SISALDUS NOORTES VEINIDES (g/l äädikhapet) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| LENDUVATE HAPETE SISALDUS LAAGERDUNUD VEINIDES (g/l äädikhapet) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| HILISEST AASTAKÄIGUST VÕI ÜLEKÜPSENUD VIINAMARJADEST VALMISTATUD VALGED VEINID | | |
| TEGELIK ALKOHOLISISALDUS MAHUPROTSENTIDES | ≥10,50 | ≥12,5 |
| ÜLDSUHKRUSISALDUS (g/l) | ≥45 | ≥60 |
| VÄÄVELDIOKSIIDI ÜLDSISALDUS (mg/l) | ≤300 | ≤250 |
| LENDUVATE HAPETE SISALDUS NOORTES VEINIDES (g/l äädikhapet) | ≤0,75 | ≤0,74 |
| LENDUVATE HAPETE SISALDUS LAAGERDUNUD VEINIDES (g/l äädikhapet) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| LENDUVATE HAPETE SISALDUS VÄÄRISHALLITUSEGA VIINAMARJADES (äädikhape) | ≤0,78 g+(1 ) | ≤0,72 +(1 ) |
| MAKSIMAALNE SAAGIKUS (KG/HA) | | |
| TEMPRANILLO | 8 000 | 7 500 |
| CABERNET SAUVIGNON | 8 000 | 7 500 |
| MERLOT | 8 000 | 7 500 |
| SYRAH | 8 000 | 7 300 |
| CHARDONNAY | 8 000 (ERAND 9 200 ) | 7 400 |
| SAUVIGNON BLANC | 8 000 (ERAND 9 200 ) | 7 400 |
| MOSCATEL GRANO MENUDO (VÄIKESEMARJALINE MUSCAT) | 8 000 (ERAND 9 200 ) | 7 200 |

Navarra (KPN)

Bolandin

VALGED VEINID

TEGELIK ALKOHOLISISALDUS MAHUPROTSENTIDES:

≥10,50

≥12,5

VÄÄVELDIOKSIIDI ÜLDSISALDUS (mg/l)

≤190

≤170

LENDUVATE HAPETE SISALDUS NOORTES VEINIDES (g/l äädikhapet)

≤0,75

≤0,65

LENDUVATE HAPETE SISALDUS LAAGERDUNUD VEINIDES (g/l äädikhapet)

≤1

≤0,85

PUNASED VEINID

TEGELIK ALKOHOLISISALDUS MAHUPROTSENTIDES

≥11,50

≥12,5

VÄÄVELDIOKSIIDI ÜLDSISALDUS (mg/l)

≤140

≤130

VÄRVUSE INTENSIIVSUS (DO420+DO520+DO620) u.a.cm.

≥4,5

≥8

POLÜFENOOLIDE KOGUSISALDUS (DO280)

-

>55

LENDUVATE HAPETE SISALDUS NOORTES VEINIDES (g/l äädikhapet)

≤0,75

≤0,65

LENDUVATE HAPETE SISALDUS LAAGERDUNUD VEINIDES (g/l äädikhapet)

≤0,9

≤0,85

HILISEST AASTAKÄIGUST VÕI ÜLEKÜPSENUD VIINAMARJADEST VALMISTATUD VALGED VEINID

TEGELIK ALKOHOLISISALDUS MAHUPROTSENTIDES

≥10,50

≥12,5

ÜLDSUHKRUSISALDUS (g/l)

≥45

≥60

VÄÄVELDIOKSIIDI ÜLDSISALDUS (mg/l)

≤300

≤250

LENDUVATE HAPETE SISALDUS NOORTES VEINIDES (g/l äädikhapet)

≤0,75

≤0,74

LENDUVATE HAPETE SISALDUS LAAGERDUNUD VEINIDES (g/l äädikhapet)

≤0,9

≤0,85

LENDUVATE HAPETE SISALDUS VÄÄRISHALLITUSEGA VIINAMARJADES (äädikhape)

≤0,78 g+(1 )

≤0,72 +(1 )

MAKSIMAALNE SAAGIKUS (KG/HA)

TEMPRANILLO

8 000

7 500

CABERNET SAUVIGNON

8 000

7 500

MERLOT

8 000

7 500

SYRAH

8 000

7 300

CHARDONNAY

8 000 (ERAND 9 200 )

7 400

SAUVIGNON BLANC

8 000 (ERAND 9 200 )

7 400

MOSCATEL GRANO MENUDO (VÄIKESEMARJALINE MUSCAT)

8 000 (ERAND 9 200 )

7 200

(1) + 0,06 g/l iga naturaalse alkoholisisalduse kraadi kohta, mis ületab 10 mahuprotsenti

On oluline meeles pidada, et määratletud piirkond hõlmab umbes 170 hektarit ja praegu ei ole sinna istutatud teisi viinapuid ning seal ei tegutse teisi veinikeldreid, v.a need, mis kuuluvad taotluse esitajale, kellele kuulub kokku umbes 205 hektarit. Teised tootjad saavad kasutada registreeritud nimetust juhul, kui nad asuvad tulevikus tegutsema määratletud piirkonnas, eeldusel, et nad vastavad tootespetsifikaadis kehtestatud tingimustele. See on täiesti usutav stsenaarium, sest määratletud piirkond hõlmab umbes 170 hektarit ja seega on ruumi rohkemate tootjate ja/või veinikeldrite jaoks.

9.   Muud olulised tingimused

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | liikmesriigi õigusaktid |
| --- | --- |

liikmesriigi õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas |
| --- | --- |

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

veinid tuleb villida tootmispiirkonnas, sest kaitstud päritolunimetusega veinide valmistamisprotsessi teine etapp hõlmab veini laagerdamist pudelis. Sellel perioodil toimuv redutseerimisprotsess parandab veinide kvaliteeti, andes neile täidlasema maitse. Veinid on tarvitamiseks valmis, kui need saavutavad iga veinitüübi jaoks kehtestatud organoleptilised omadused.

Link tootespetsifikaadile

http://goo.gl/UZCXBV

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 14.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 504/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 504/57

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 504/22)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„Vincisgrassi alla maceratese“

ELi nr: TSG-IT-02658 – 17. veebruar 2021

Liikmesriik või kolmas riik: Itaalia

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Vincisgrassi alla maceratese“

2.   Toote liik [xi lisa alusel]

Klass 2.21. Valmistoit.

3.   Registreerimise alused

3.1.   Kas toode

☐ on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

☒ on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Ajaloouuringutest nähtub spetsiifiliste koostisainete traditsiooniline kasutus Macerata provintsis: munapasta valmistamine keedetud veini või veiniga „Marsala“, punane kaste, mille maitsestamiseks on kasutatud hakkimata liha ning luuüdiga konte ja kodulinnu rupse.

3.2.   Kas nimetus

☒ on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

☐ väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Nimetus „Vincisgrassi alla maceratese“ – mille registreerimist taotletakse – viitab keedetud pastatootele, mida on üle 80 aasta pidevalt valmistatud peamiselt Macerata provintsis ning mis on suust suhu edasi antud traditsioon.

Rooga valmistatakse munapastalehtedest, mille vahele pannakse kodulinnulihast ja -rupsist ning sea- ja vasikalihast valmistatud kastet koos bešamellkastme ja riivjuustuga. Olemasolevates arvukates kirjandusteostes on Vincisgrassi ajalooliselt enimlevinud Marche piirkonnast pärit retseptidel põhinev roog. Spetsifikaadis kirjeldatud roog on traditsiooni sünnipiirkonna restoranide ja delikatessipoodide ajalooliselt tugevnenud ja igapäevaselt pakutav roog.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

„Vincisgrassi alla maceratese“ on esimese käiguna pakutav riivitud roog, mida saadakse kolmest põhitootest: värske munapasta, rupsi- ja bešamellkaste, millele lisatakse kaitstud päritolunimetusega riivjuustu „Parmigiano Reggiano“ või „Grana Padano“.

Tarbimisse lubatud tootel „Vincisgrassi alla maceratese“ peavad olema järgmised omadused.

Füüsikalis-keemilised omadused:

valgud: 9,5–13 g / 100 g toote kohta (2)

Organoleptilised omadused:

välimus: punane keedetud pasta, mille kihtidest on näha vähemalt 7/8, bešamell- ja punane lihakaste Värvus: tumepunane kaste, tumepunane kuni tumepruun koorik;

lõhn/aroom: hautatud liha kaste, kuumutatud juust ja bešamellkaste;

maitse: kergelt soolakas ja mõrkjas maitse;

tekstuur: krõbe koorik, pehmed kihid.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Retsepti osakaalud:

| — | 50–63 % munapastat; |
| --- | --- |

—

50–63 % munapastat;

| — | 30–40 % kastet; |
| --- | --- |

—

30–40 % kastet;

| — | 6–10 % bešamellkastet. |
| --- | --- |

—

6–10 % bešamellkastet.

Kastme koostisosad

| — | 30–40 % värsket liha, sealhulgas:






  — | 45–55 % kana-, pardi-, hane-, küüliku-, hanepojaliha (sh kaelad, tiivad ja kanajalad), küüliku selgroog; |
| --- | --- | --- |

—

30–40 % värsket liha, sealhulgas:

—

45–55 % kana-, pardi-, hane-, küüliku-, hanepojaliha (sh kaelad, tiivad ja kanajalad), küüliku selgroog;

| — | 35–40 % vasika- või veise- ja sealiha (koos kontide, luuüdi ja lihastega); liha võib olla hakitud, jämedalt tükeldatud või noaga lõigatud. |
| --- | --- |

—

35–40 % vasika- või veise- ja sealiha (koos kontide, luuüdi ja lihastega); liha võib olla hakitud, jämedalt tükeldatud või noaga lõigatud.

| — | 10–15 % jämedalt tükeldatud kana-, pardi-, hane-, küüliku- ja/või hanepoja rupse (maod ja maksad); |
| --- | --- |

—

10–15 % jämedalt tükeldatud kana-, pardi-, hane-, küüliku- ja/või hanepoja rupse (maod ja maksad);

| — | 0–15 % tomatikontsentraati ja 0–30 % tomatipüreed; |
| --- | --- |

—

0–15 % tomatikontsentraati ja 0–30 % tomatipüreed;

| — | 1–3 % juursellerit, 1–3 % porgandit, 2–5 % nelke täis tipitud valge sibulat, aromaatsetest ürtidest maitsekimpu (maitse järgi), mis peab olema värske, mitte kuivatatud kujul ega asendatud keemiliste lõhna- ja maitseainetega; |
| --- | --- |

—

1–3 % juursellerit, 1–3 % porgandit, 2–5 % nelke täis tipitud valge sibulat, aromaatsetest ürtidest maitsekimpu (maitse järgi), mis peab olema värske, mitte kuivatatud kujul ega asendatud keemiliste lõhna- ja maitseainetega;

| — | 2–5 % klaasi kuiva valget veini; |
| --- | --- |

—

2–5 % klaasi kuiva valget veini;

| — | 0–5 % sea- või põseliha rasva; |
| --- | --- |

—

0–5 % sea- või põseliha rasva;

| — | 4–8 % esimese pressi oliiviõli; |
| --- | --- |

—

4–8 % esimese pressi oliiviõli;

| — | peensoola ja musta pipart maitse järgi; |
| --- | --- |

—

peensoola ja musta pipart maitse järgi;

| — | 2–5 % kaitstud päritolunimetusega riivjuustu „Parmigiano Reggiano“ või „Grana Padano“; |
| --- | --- |

—

2–5 % kaitstud päritolunimetusega riivjuustu „Parmigiano Reggiano“ või „Grana Padano“;

| — | piisavalt vett, et liha oleks kaetud (3); |
| --- | --- |

—

piisavalt vett, et liha oleks kaetud (3);

| — | 0–8 % kõrgkuumutatud täispiima või pastöriseeritud värsket piima (soovi korral). |
| --- | --- |

—

0–8 % kõrgkuumutatud täispiima või pastöriseeritud värsket piima (soovi korral).

Bešamellkastme koostisained

| — | 80–90 % kõrgkuumutatud täispiima või pastöriseeritud värsket piima; |
| --- | --- |

—

80–90 % kõrgkuumutatud täispiima või pastöriseeritud värsket piima;

| — | 5–10 % püülijahu pehmest nisust; |
| --- | --- |

—

5–10 % püülijahu pehmest nisust;

| — | 5–10 % võid; |
| --- | --- |

—

5–10 % võid;

| — | soola, jahvatatud musta pipart ja muskaatpähklit maitse järgi. |
| --- | --- |

—

soola, jahvatatud musta pipart ja muskaatpähklit maitse järgi.

Pastatoote koostisained

| — | 32–35 % värskeid kanamune ja 0–3 % munakollaseid. Munad ja munakollased võib asendada pastöriseeritud vedela munamassiga; |
| --- | --- |

—

32–35 % värskeid kanamune ja 0–3 % munakollaseid. Munad ja munakollased võib asendada pastöriseeritud vedela munamassiga;

| — | 60–65 % püülijahu pehmest või kõvast nisust; |
| --- | --- |

—

60–65 % püülijahu pehmest või kõvast nisust;

| — | 0–3 % supilusikat esimese pressi oliiviõli või sulatatud võid; |
| --- | --- |

—

0–3 % supilusikat esimese pressi oliiviõli või sulatatud võid;

| — | 0–4 % supilusikat keedetud veini (4) või kaitstud päritolunimetusega veini „Marsala“; |
| --- | --- |

—

0–4 % supilusikat keedetud veini (4) või kaitstud päritolunimetusega veini „Marsala“;

| — | soola maitse järgi. |
| --- | --- |

—

soola maitse järgi.

Kastme valmistamine

Panna tükeldatud pekk või põseliha kastrulisse esimese pressi oliiviõliga pruunistuma, lisada kondid ja liha, juurseller, porgand ja nelke täis tipitud sibul, keeta korralikult suurel kuumusel, lisada maitse järgi soola ja pipart ning seejärel lisada valge vein. Lisada tomatikontsentraat ja -püree ning segada segu hulka paar minutit; leotada rohkes kuumas vees, et liha oleks kaetud. Lasta aeglaselt keeda (soovi korral lisada piim), kuni kaste on poole võrra redutseerunud ja liha on korralikult küpsenud. Eemaldada kastmest liha ja kondid, mille küljest liha on eraldunud; tükeldada liha ja panna valmistisse tagasi.

Pruunistada rupsid praepannil esimese pressi oliiviõlis ja lisada kuiv valge vein. Viimistlemiseks keeta veel umbes 15 minutit.

Bešamellkastme valmistamine

Keeta piim soola, pipra ja muskaatpähkliga. Sulatada või väikeses kastrulis ja segada hulka jahu ühtlase segu saamiseni, seejärel lisada aeglaselt kuum piim, kuni segu muutub ühtlaseks valget värvi kreemiks.

Pasta valmistamine

Segada jahu munakollaste ja tervete munadega või munamassiga, keedetud veini, esimese pressi oliiviõli või sulatatud võiga ning peensoolaga ühtlaseks ja kompaktseks seguks. Jätta umbes tunniks ajaks jahedasse kohta seisma, seejärel venitada pasta õhukeseks 2–5 mm paksuseks leheks, lõigata ristkülikuks, keeta paar minutit soolaga maitsestatud keevas vees, seejärel jahutada külmas vees, nõrutada ja asetada nõuderätikule kuivama.

Viimistlemine

Määrida toidu valmistamiseks ja säilitamiseks sobiv ristkülikukujuline küpsetusvorm rasvainega ja panna vaheldumisi pasta, liha- ja rupsikaste, veidi bešamellkastet ja riivjuustu, korrates protsessi seitse või kaheksa korda. Viimasele kihile lisada ohtralt kastet, veidi bešamellkastet ja palju riivjuustu, et pärast küpsetamist tekiks krõbe kiht. Panna 180 °C ahju umbes 30–40 minutiks.

Toodet „Vincisgrassi alla maceratese“ võib kohe süüa või säilitada hilisemaks tarbimiseks. Viimasel juhul tuleb täielikult valmis rooga küpsetada 20 minutit 180 °C juures ja seejärel kas kiirjahutada +3 °C-ni või kiirkülmutada –18 °C-ni, et seda säilitada ettenähtud aja kehtivates tervise- ja hügieenieeskirjades kehtestatud temperatuuridel; selle võib ka otse –18 °C-ni kiirkülmutada, ilma eelmises lõigus ette nähtud küpsetamiseta. Toitu võib säilitada kas küpsetusvormis või suletavates toidumahutites üksikute portsjonitena.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Itaalia gastronoomias on „Vincisgrassi alla maceratese“ retsept olnud ajalooliselt väga rikkalik ja kallis nii koostisainete kui ka valmistamise seisukohast. Seetõttu valmistati seda varem pidulikel sündmustel aadliperekondades. Alates Teisest maailmasõjast on keskklassi kasvav jõukus võimaldanud roal tänapäeval laiemalt levida ning toode „Vincisgrassi alla maceratese“ erineb jätkuvalt teistest küpsetatud pastaroogadest selle poolest, et selles kasutatakse Marche talurahva traditsioonile iseloomulikke koostisaineid. Pikka aega visati kodulinnu rupsid ära, kuid nüüd on need kokaraamatutes iseloomulikud koostisained.

„Vincisgrassi alla maceratese“ kodifitseeritud retsept ilmus esmakordselt Cesare Tirabasso 1927. aasta kokaraamatus „Guida in cucina“. Tirabasso annab Macerata provintsis traditsiooniliselt kasutatud igivanale pastaretseptile uue tõlgenduse ning kinnitab, et kontidest eraldunud kodulinnulihast (sh kodulinnu rupsidest), sea- ja vasikalihast ning bešamellkastmest ja riivjuustust – pidulikel sündmustel loonusrendi majanduses saadaolevate koostisainetest – valmistatud rikkaliku kastmega kihiti munapastalehtedest valmistatud roa traditsiooni suust suhu edasiandmine ulatub üle sajandi tagasi.

Gastronoomia ja maitsete areng on kaasa toonud selliste koostisainete nagu piimaliha ja talleaju kadumise, mida on raske hankida, kuid põlvkondade kaupa on rooga endiselt pidustuste jaoks valmistatud.

Loomsete valkudeta toidus, näiteks talurahvatoit, ei saadud väikeseid osi (sisikonda) ära visata, sest need pakkusid toitu ja maitset, muutes roa teistest roogadest erinevaks. Just see eripära on muutnud kodulinnu rupsid „Vincisgrassi alla maceratese“ eristavaks koostisaineks; tegelikult arvatakse, et kasutatud rupsid eraldasid paljusid munapastakihte.

Kõik 1927. aastast tänapäevani leitud retseptides nõutakse igal korral vähemalt seitsme munapastalehe kasutamist, mida on maitsestatud keedetud veini või kaitstud päritolunimetusega veiniga „Marsala“ ning mis asetatakse küpsetusvormi vaheldumisi erinevast lihast kastme, tomati ja kodulinnu rupside kihtidega koos bešamellkastme ja riivjuustuga. Igas kindlakstehtud retseptis – alates Cesare Tirabasso 1927. aasta kodifitseeritud retseptist tänapäevani – lisatakse need koostisained alati sama protsessi abil ja tavaliselt on need Macerata provintsi köögis olemas.

Bibliograafilised viited retseptile:

| — | koka Cesare Tirabasso 1927. aasta raamatus „Guida in cucina“ (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, lk 91) on märgitud, et „Vincisgrassi on Marches, eriti Macerata provintsis, laialt levinud“; |
| --- | --- |

—

koka Cesare Tirabasso 1927. aasta raamatus „Guida in cucina“ (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, lk 91) on märgitud, et „Vincisgrassi on Marches, eriti Macerata provintsis, laialt levinud“;

| — | raamatus „Le ricette regionale italiano“ (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milano 1967, lk 608) on märgitud, et „see maitsev ja väga toitev roog – Vincisgrassi – on Macerata provintsis igivana ja traditsiooniline“. |
| --- | --- |

—

raamatus „Le ricette regionale italiano“ (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milano 1967, lk 608) on märgitud, et „see maitsev ja väga toitev roog – Vincisgrassi – on Macerata provintsis igivana ja traditsiooniline“.

| — | 2010. aasta raamatus „Cucina delle Marche“ (autor P. Carsetti, Newton Compton, lk 133) kirjeldatakse retsepti sõnaga „kodifitseeritud“; |
| --- | --- |

—

2010. aasta raamatus „Cucina delle Marche“ (autor P. Carsetti, Newton Compton, lk 133) kirjeldatakse retsepti sõnaga „kodifitseeritud“;

| — | 2010. aasta raamatus „Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane“ (autor C. Cambi, Newton Compton, lk 515) viidatakse retseptile nime „Vincisgrassi alla maceratese“ all; |
| --- | --- |

—

2010. aasta raamatus „Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane“ (autor C. Cambi, Newton Compton, lk 515) viidatakse retseptile nime „Vincisgrassi alla maceratese“ all;

| — | 2003. aastal A. Carnival Mallè ja teiste autorite raamatus „Marche a tavola“ esineb Vincisgrassi retsept leheküljel 34 nime „Vincisgrassi alla maceratese“ all; |
| --- | --- |

—

2003. aastal A. Carnival Mallè ja teiste autorite raamatus „Marche a tavola“ esineb Vincisgrassi retsept leheküljel 34 nime „Vincisgrassi alla maceratese“ all;

| — | raamatus „Vincisgrassi“, mille 2000. aastal avaldas Macerata provintsi kaubanduskoda koos Confcommercio, Accademia Italiana della Cucina (Itaalia Köögiakadeemia) ja Federcuochiga. |
| --- | --- |

—

raamatus „Vincisgrassi“, mille 2000. aastal avaldas Macerata provintsi kaubanduskoda koos Confcommercio, Accademia Italiana della Cucina (Itaalia Köögiakadeemia) ja Federcuochiga.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  Nimetuse tõend: lämmastik ja valgud (automaatne meetod) – Kjeldahli analüütiline meetod – standard/katsemeetod PRT.PGBT.248 Rev. 001 2017

(3)  Pole arvestatud lõppmassi hulka, sest see aurustub pika keetmisprotsessi tõttu.

(4)  Keedetud vein (tuntud ka nime all „Vin Santo Marchigiano“): meeldiv magus võltsvein puuviljaaroomi ja granaatpunasest kuni rubiinpunase värvusega. Seda saadakse viinamarjavirde keetmisel, et suurendada selle kontsentratsiooni 30 %-lt 50 %-le. Kui seda on redutseeritud ja lastud jahtuda, jäetaks keedetud virre tammevaatidesse käärima. Pärast kääritamist (alkoholisisaldus vahemikus 12–14 %) pannakse see muud varasemate aastate keedetud veini sisaldavatesse anumatesse või villitakse ja laagerdatakse.

---