# Europeiska unionens C 492/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 492 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången8 december 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 492

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången8 december 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 492/01 | Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av övergångsreglerna om ursprung för diagonal kumulation mellan de tillämpande fördragsslutande parterna i Europa–Medelhavsområdet | 1 |
| 2021/C 492/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10496 – CREMER / CLYDE INVESTMENTS / CREMER SUSTAINABLE FOODS JV) (
  1
  ) | 4 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 492/01

Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av övergångsreglerna om ursprung för diagonal kumulation mellan de tillämpande fördragsslutande parterna i Europa–Medelhavsområdet

1

2021/C 492/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10496 – CREMER / CLYDE INVESTMENTS / CREMER SUSTAINABLE FOODS JV) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 492/03 | Eurons växelkurs — 7 december 2021 | 5 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 492/03

Eurons växelkurs — 7 december 2021

5

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 492/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10519 – BLACKSTONE / INTERPLEX) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 6 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 492/05 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |
| 2021/C 492/06 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 12 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 492/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10519 – BLACKSTONE / INTERPLEX) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

6

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2021/C 492/05

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

8

2021/C 492/06

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 492/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 492/1

---

Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av övergångsreglerna om ursprung för diagonal kumulation mellan de tillämpande fördragsslutande parterna (1) i Europa–Medelhavsområdet

(2021/C 492/01)

För tillämpningen av diagonal ursprungskumulation mellan de tillämpande fördragsslutande parterna underrättar de berörda tillämpande fördragsslutande parterna varandra, via Europeiska kommissionen, om gällande ursprungsregler med övriga tillämpande fördragsslutande parter.

Det erinras om att diagonal kumulation (av bearbetning, behandling och/eller material) kan tillämpas endast om den tillämpande fördragsslutande part där sluttillverkningen sker, och den tillämpande fördragsslutande part där den slutliga bestämmelseorten finns, har ingått frihandelsavtal innehållande identiska ursprungsregler med alla de tillämpande fördragsslutande parter som deltar i förvärvet av ursprungsstatus.

Produkter med ursprung i en tillämpande fördragsslutande part som inte har ingått ett avtal med den tillämpande fördragsslutande part där sluttillverkningen sker och/eller den tillämpande fördragsslutande part där den slutliga bestämmelseorten finns ska betraktas som icke-ursprungsmaterial.

De bifogade tabellerna innehåller följande uppgifter på grundval av de tillämpande fördragsslutande parternas underrättelser till Europeiska kommissionen:

| | Tabell 1 – en förenklad översikt över möjligheterna till kumulation den 16 november 2021. |
| --- | --- |

Tabell 1 – en förenklad översikt över möjligheterna till kumulation den 16 november 2021.

| | Tabell 2 – det datum från och med vilket diagonal kumulation börjar tillämpas. |
| --- | --- |

Tabell 2 – det datum från och med vilket diagonal kumulation börjar tillämpas.

I tabell 1 innebär ”X” att två parter har ingått ett frihandelsavtal med ursprungsregler som medger kumulation på grundval av övergångsreglerna för ursprung. För att använda diagonal kumulation med deltagande av en tredje part krävs ett ”X” i tabellens alla skärningar mellan de tre parterna.

Datumen i tabell 2 avser den första tillämpningsdagen för diagonal kumulation på grundval av artikel 8 i tillägg A till varje protokoll om ursprungsregler mellan de tillämpande fördragsslutande parterna. I dessa fall föregås datumet av ”(T)”.

Koderna för de tillämpande fördragsslutande parterna i tabellen är följande:

| — | Europeiska unionen |
| --- | --- |

—

Europeiska unionen

EU

| — | Eftastater: |
| --- | --- |

—

Eftastater:

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

IS

| — | Schweiz (inklusive Liechtenstein) (2) |
| --- | --- |

—

Schweiz (inklusive Liechtenstein) (2)

CH (+ LI)

| — | Norge |
| --- | --- |

—

Norge

NO

| — | Färöarna |
| --- | --- |

—

Färöarna

FO

| — | Deltagarna i Barcelonaprocessen: |
| --- | --- |

—

Deltagarna i Barcelonaprocessen:

| — | Jordanien |
| --- | --- |

—

Jordanien

JO

| — | Palestina (3) |
| --- | --- |

—

Palestina (3)

PS

| — | Deltagarna i EU:s stabiliserings- och associeringsprocess: |
| --- | --- |

—

Deltagarna i EU:s stabiliserings- och associeringsprocess:

| — | Albanien |
| --- | --- |

—

Albanien

AL

| — | Nordmakedonien |
| --- | --- |

—

Nordmakedonien

MK

| — | Georgien |
| --- | --- |

—

Georgien

GE

| — | Moldavien |
| --- | --- |

—

Moldavien

MD

Detta tillkännagivande ersätter tillkännagivande 2021/C 426/01 (EUT C 426, 21.10.2021, s. 1).

Tabell 1

Förenklad översikt över möjligheterna till diagonal kumulation på grundval av övergångsreglerna om ursprung i Europa–Medelhavsområdet den 16 november 2021

| | EU | CH (+ LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | MK | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH (+ LI) | X | | X | X | | | | | | | |
| IS | X | X | | X | | | | | | | |
| NO | X | X | X | | | | | | | | |
| FO | X | | | | | | | | | | |
| JO | X | | | | | | | | | | |
| PS | X | | | | | | | | | | |
| AL | X | | | | | | | | | | |
| MK | X | | | | | | | | | | |
| GE | X | | | | | | | | | | |
| MD | X | | | | | | | | | | |

EU

CH (+ LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

MK

GE

MD

EU

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH (+ LI)

X

X

X

IS

X

X

X

NO

X

X

X

FO

X

JO

X

PS

X

AL

X

MK

X

GE

X

MD

X

Tabell 2

Första tillämpningsdag för de övergångsregler för ursprung som medger diagonal kumulation i Europa–Medelhavsområdet

| | EU | CH (+ LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | MK | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 9.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 16.11.2021 |
| CH (+ LI) | (T) 1.9.2021 | | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | | | | |
| IS | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | | (T) 1.11.2021 | | | | | | | |
| NO | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | | | | | |
| FO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | |
| JO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | |
| PS | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | |
| AL | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | |
| MK | (T) 9.9.2021 | | | | | | | | | | |
| GE | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | |
| MD | (T) 16.11.2021 | | | | | | | | | | |

EU

CH (+ LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

MK

GE

MD

EU

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 9.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 16.11.2021

CH (+ LI)

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

IS

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

NO

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

FO

(T) 1.9.2021

JO

(T) 1.9.2021

PS

(T) 1.9.2021

AL

(T) 1.9.2021

MK

(T) 9.9.2021

GE

(T) 1.9.2021

MD

(T) 16.11.2021

---

(1)  En tillämpande fördragsslutande part är en fördragsslutande part i konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (konventionen) som införlivar dessa Europa–Medelhavstäckande övergångsregler för ursprung i sina bilaterala förmånshandelsavtal med en annan fördragsslutande part i den konventionen.

(2)  Schweiz och Liechtenstein bildar en tullunion.

(3)  Denna beteckning ska inte uppfattas som ett erkännande av en palestinsk stat och påverkar inte de enskilda medlemsstaternas ståndpunkter i frågan.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 492/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 492/4

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10496 – CREMER / CLYDE INVESTMENTS / CREMER SUSTAINABLE FOODS JV)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 492/02)

Kommissionen beslutade den 26 november 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10496. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10496. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 492/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 492/5

---

Eurons växelkurs (1)

7 december 2021

(2021/C 492/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1256 |
| JPY | japansk yen | 127,83 |
| DKK | dansk krona | 7,4363 |
| GBP | pund sterling | 0,84933 |
| SEK | svensk krona | 10,2573 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0414 |
| ISK | isländsk krona | 147,40 |
| NOK | norsk krona | 10,1900 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,465 |
| HUF | ungersk forint | 365,88 |
| PLN | polsk zloty | 4,5942 |
| RON | rumänsk leu | 4,9488 |
| TRY | turkisk lira | 15,3690 |
| AUD | australisk dollar | 1,5836 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4258 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7753 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6607 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5380 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 325,50 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,9612 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,1671 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5205 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 175,52 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7635 |
| PHP | filippinsk peso | 56,772 |
| RUB | rysk rubel | 83,7755 |
| THB | thailändsk baht | 37,910 |
| BRL | brasiliansk real | 6,3327 |
| MXN | mexikansk peso | 23,8972 |
| INR | indisk rupie | 84,8780 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1256

JPY

japansk yen

127,83

DKK

dansk krona

7,4363

GBP

pund sterling

0,84933

SEK

svensk krona

10,2573

CHF

schweizisk franc

1,0414

ISK

isländsk krona

147,40

NOK

norsk krona

10,1900

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,465

HUF

ungersk forint

365,88

PLN

polsk zloty

4,5942

RON

rumänsk leu

4,9488

TRY

turkisk lira

15,3690

AUD

australisk dollar

1,5836

CAD

kanadensisk dollar

1,4258

HKD

Hongkongdollar

8,7753

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6607

SGD

singaporiansk dollar

1,5380

KRW

sydkoreansk won

1 325,50

ZAR

sydafrikansk rand

17,9612

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,1671

HRK

kroatisk kuna

7,5205

IDR

indonesisk rupiah

16 175,52

MYR

malaysisk ringgit

4,7635

PHP

filippinsk peso

56,772

RUB

rysk rubel

83,7755

THB

thailändsk baht

37,910

BRL

brasiliansk real

6,3327

MXN

mexikansk peso

23,8972

INR

indisk rupie

84,8780

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 492/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 492/6

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10519 – BLACKSTONE / INTERPLEX)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 492/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Blackstone Inc. (Blackstone, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Blackstone Inc. (Blackstone, Förenta staterna).

| — | Interplex Holdings Pte. Ltd (Interplex, Singapore). |
| --- | --- |

—

Interplex Holdings Pte. Ltd (Interplex, Singapore).

Blackstone förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över hela Interplex.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Blackstone: kapitalförvaltning inom ett brett spektrum av tillgångsklasser, såsom riskkapital, fastigheter, statspapper och aktierelaterade värdepapper, tillväxtkapital, opportunistiska fonder med låg kreditvärdighet, fasta tillgångar och sekundära fonder. |
| --- | --- |

—

Blackstone: kapitalförvaltning inom ett brett spektrum av tillgångsklasser, såsom riskkapital, fastigheter, statspapper och aktierelaterade värdepapper, tillväxtkapital, opportunistiska fonder med låg kreditvärdighet, fasta tillgångar och sekundära fonder.

| — | Interplex: utformning och tillverkning av skräddarsydda sammankopplingslösningar, högprecisionslösningar och mekaniska lösningar som är inriktade på minskade koldioxidutsläpp från transporter, framtida rörlighet, ökad livslängd och digitalisering, för kunder i hela världen. |
| --- | --- |

—

Interplex: utformning och tillverkning av skräddarsydda sammankopplingslösningar, högprecisionslösningar och mekaniska lösningar som är inriktade på minskade koldioxidutsläpp från transporter, framtida rörlighet, ökad livslängd och digitalisering, för kunder i hela världen.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

Ärende M.10519 – BLACKSTONE / INTERPLEX

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 492/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 492/8

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2021/C 492/05)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Gower Salt Marsh Lamb”

EU-nr: PDO-GB-02452 – 1 april 2019

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Gower Salt Marsh Lamb”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Förenade kungariket

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Gower Salt Marsh Lamb” är primörlamm som fötts, fötts upp och slaktats på Gowerhalvön i södra delen av Wales. Det är den unika växtligheten och miljön på saltängarna längs kusten av norra Gowerhalvön där lammen betar som ger köttet dess utmärkande egenskaper.

”Gower Salt Marsh Lamb” är en naturlig säsongsbunden produkt som finns tillgänglig från juni till slutet av december. Det finns inga begränsningar för vilka raser (eller korsningsraser) av får som är tillåtna att användas för att producera ”Gower Salt Marsh Lamb”. De raser som emellertid är de mest lämpliga är robusta, lättare och vigare raser som trivs bland växtligheten på saltängarna.

Lammen är 4–10 månader gamla vid slakt. Alla lamm måste beta i minst 2 månader (eller under minst 50 % av sin livstid) på saltängarna, även om vissa lamm betar i upp till 8 månader.

Lammen föds upp extensivt och är i god form eftersom de betar över stora områden på saltängarna. Detta bidrar till de särskilda egenskaperna hos ”Gower Salt Marsh Lamb”, vilket leder till att lammen växer långsammare. Det uppstår en perfekt balans mellan magert kött och fett, med en jämn fördelning och struktur av fettinslag (marmorering) i musklerna. Benlederna är välformade med god muskelstruktur och det råa köttet är mörkrött till färgen.

”Gower Salt Marsh Lamb” har en slaktkropp på 16–23 kg dödvikt. ”Gower Salt Marsh Lamb” placeras enligt slaktkroppsklassificeringen Europ i fettansättningsklasserna 2L–3L och i konformationsklasserna U och O. Majoriteten av lammen placeras i fettansättningsklass 3L och i konformationsklass R.

När kött av ”Gower Salt Marsh Lamb” tillreds har det, enligt en oberoende panel för sensorisk analys, en ”rund smak av lamm som är mild, söt och delikat, med friska och något saltiga toner av gräs och örter, som lämnar en angenäm och kraftig eftersmak av lamm i munnen”. Fettet, som är jämnt fördelat och förblir synligt när det tillreds, har en gräddig färg, och lämnar efter tillredningen en ren smak i munnen, utan flottighet. Lammköttet har en ”lätt, söt doft och är mört och saftigt”. När ”Gower Salt Marsh Lamb” bedömdes av en konsistensanalytiker ansågs det ha muskelfibrer som var ”saftiga från första tuggan”.

”Gower Salt Marsh Lamb” kan säljas som en hel slaktkropp eller i bitar. Köttet ska helst säljas och ätas färskt, även om köttet också kan frysas ned.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Både betesgräs och konserverat vallfoder måste komma från det avgränsade området, och målet är att allt foder ska komma från området. I undantagsfall får dock högst 25 % av den årliga torrsubstansen bestå av foder som köpts in utanför området. Inköpen övervakas genom dokumentation över bete och foderkonservering och genom producenternas register över foderråvaror som importeras till gården.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla lamm måste vara födda, uppfödda och slaktade inom det avgränsade området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

–

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

–

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Gowerhalvön

Gowerhalvön i södra delen av Wales avgränsas av gränserna för de valkretsar som förtecknas nedan och som framgår av karta A:

| Gränserna för valkretsarna på Gowerhalvön |
| --- |
| Gorseinon, Llwchrwr, Gowerton, Dunvant, Killay, Upper Killay, Mumbles, Bishopston, Pennard, Llanrhidian Higher, Llanrhidian Lower, Ilston, Penrice, Reynoldstone, Port Eynon, Rhossili, Llangennith, Llanmadoc, Port Eynon, Rhossili, Llangennith, Llanmadoc och Cheriton |

Gränserna för valkretsarna på Gowerhalvön

Gorseinon, Llwchrwr, Gowerton, Dunvant, Killay, Upper Killay, Mumbles, Bishopston, Pennard, Llanrhidian Higher, Llanrhidian Lower, Ilston, Penrice, Reynoldstone, Port Eynon, Rhossili, Llangennith, Llanmadoc, Port Eynon, Rhossili, Llangennith, Llanmadoc och Cheriton

Image 1

5.   Samband med det geografiska området

”Gower Salt Marsh Lamb” är lamm av hög kvalitet som fötts, fötts upp och slaktats på Gowerhalvön i södra delen av Wales. Det är en naturlig säsongsbunden produkt som finns tillgänglig från juni till slutet av december.

Lammen föds upp på ett extensivt och traditionellt sätt och kvaliteten på slutprodukten och dess egenskaper påverkas av följande två bidragande faktorer:

| — | Lammens naturliga föda som består av bete från de unika saltängarna längs Gowerhalvöns norra kust. |
| --- | --- |

—

Lammens naturliga föda som består av bete från de unika saltängarna längs Gowerhalvöns norra kust.

| — | Producenternas kunskap och färdigheter som utvecklats och förblivit relativt oförändrade i generationer. |
| --- | --- |

—

Producenternas kunskap och färdigheter som utvecklats och förblivit relativt oförändrade i generationer.

Dessa faktorer skapar ett starkt samband mellan det geografiska området och slutprodukten och bidrar till produktens unika smak och unika egenskaper.

Lammen betar på saltängarna längs Gowerhalvöns norra kust i minst 2 månader men vissa lamm betar i upp till 8 månader. Saltängarna täcker cirka 4 000 acres (ca 16188000 m2) och utgör 22 % av saltängarna i Wales.

Den naturliga växtligheten på saltängarna är ett resultat av både klimat och jordmån. Salthalten och pH-värdet i jordmånen påverkar denna unika typ av växtlighet samt hur den sprids. Saltängarna är sura av naturen, med ett pH-värde på 4. Saltängarna på den norra delen av Gowerhalvön kännetecknas av att de är mycket sandhaltiga och väldränerade. Gräsväxter som trivs på saltängar frodas och utgör ett viktigt bete för ”Gower Salt Marsh Lamb”.

På saltängarna växer unika saltväxter som domineras av växter som trivs på medelhögt och högre belägna våtmarker. Särskilt två typer av livsmiljöer enligt bilaga I till EU:s direktiv om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter framträder:

| — | Atlantiska havsstrandängar |
| --- | --- |

—

Atlantiska havsstrandängar

| — | Ler- och sandsediment med Salicornia och andra annueller. |
| --- | --- |

—

Ler- och sandsediment med Salicornia och andra annueller.

Det är denna föda av olika saltväxter från Gowerhalvöns norra saltängar som bidrar till ”de saltiga tonerna av gräs och örter” hos ”Gower Salt Marsh Lamb”.

Våtmarkernas fodervärde är lågt jämfört med gräsmark som förbättrats genom bearbetning. Lammen betar över stora öppna områden vilket ger en mager slaktkropp med kraftiga muskler och välformade benleder. Eftersom lammen föds upp genom extensivt bete växer de långsammare än lamm som föds upp intensivt, vilket bidrar till slaktkroppens särskilda egenskaper och kvaliteten på köttet. Den långsamma utvecklingen hos ”Gower Salt Marsh Lamb” gör att köttet får mer tid att utveckla en ”rund, mild, söt och delikat smak” med ”något saltiga toner av gräs och örter” till följd av den saltväxtrika födan.

Det krävs särskilda kunskaper och färdigheter för att föda upp och producera ”Gower Salt Marsh Lamb” som betar i en unik och fysiskt utmanande terräng. Dessa färdigheter och traditioner har utvecklats under tidernas lopp och har förts vidare från generation till generation. De särskilda färdigheterna är följande:

| — | Kunskap om saltängarna och tidvattenhöjden för att skydda fåren och lammen mot riskerna med stigande tidvatten. Producentens arbete kretsar kring tidvattnet och rytmen för tidvattnet som dikterar tidsplanen för alla viktiga arbeten. |
| --- | --- |

—

Kunskap om saltängarna och tidvattenhöjden för att skydda fåren och lammen mot riskerna med stigande tidvatten. Producentens arbete kretsar kring tidvattnet och rytmen för tidvattnet som dikterar tidsplanen för alla viktiga arbeten.

| — | Kunskap om val och användning av fårraser (och korsningar av fårraser) som klarar av de fysiska begränsningarna och utmaningarna med att beta på saltängar med myriader av djupa diken som genomkorsar våtmarken. Man väljer ut robusta och viga djur med bra klövar som kan röra sig på instabil och ofta vattendränkt mark. |
| --- | --- |

—

Kunskap om val och användning av fårraser (och korsningar av fårraser) som klarar av de fysiska begränsningarna och utmaningarna med att beta på saltängar med myriader av djupa diken som genomkorsar våtmarken. Man väljer ut robusta och viga djur med bra klövar som kan röra sig på instabil och ofta vattendränkt mark.

| — | Tilltro till fåraherdarnas kunskap om att valla får och lamm på saltängar med stora öppna områden som genomkorsas av djupa diken som begränsar fårens rörlighet. Eftersom många områden endast kan nås till fots måste fåraherdarna lita på sina hundars förmåga att valla fåren. |
| --- | --- |

—

Tilltro till fåraherdarnas kunskap om att valla får och lamm på saltängar med stora öppna områden som genomkorsas av djupa diken som begränsar fårens rörlighet. Eftersom många områden endast kan nås till fots måste fåraherdarna lita på sina hundars förmåga att valla fåren.

| — | Betesdrift och kunskap om saltängar och deras unika växtlighet så att en effektiv lammproduktion är förenlig med livscyklerna för och tillgången till denna växtlighet. |
| --- | --- |

—

Betesdrift och kunskap om saltängar och deras unika växtlighet så att en effektiv lammproduktion är förenlig med livscyklerna för och tillgången till denna växtlighet.

Lamm har betat på saltängarna på Gowerhalvön sedan medeltiden och betandet har knappt ändrats under årens lopp. År 1976 hade trettio jordbrukare rätt till betesmark på saltängarna på Gowerhalvön och tusentals får betade där då. År 2018 födde åtta producenter upp cirka 3 500 lamm per år på dessa saltängar.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Gower Salt Marsh Lamb - GOV.UK (www.gov.uk)

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 8.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 492/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 492/12

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2021/C 492/06)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Irish Grass Fed Beef”

EU-nr: PGI-IE-02647 – 27 november 2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Irish Grass Fed Beef”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Irland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Namnet ”Irish Grass Fed Beef” betecknar färskt eller fryst nötkött med eller utan ben, inklusive slaktkroppar, kvartsparter, styckningsdelar med ben, benfria grovstyckade delar, köttfärs av sådana styckningsdelar samt paketerade produkter.

”Irish Grass Fed Beef” har i) lägre total fetthalt, ii) jämn fettfördelning (genom intramuskulär marmorering), iii) en markant körsbärsröd färg på köttet och iv) en hög grad av gräddfärgat eller gult fett. Det är ett mustigt, komplext, gräsaromatiskt, kraftigt, saftigt och mört kött med genuin nötköttssmak.

Slaktkropparna måste komma från någon av följande två kategorier:

| (i) | Högst 36 månader gamla stutar eller kvigor med en formklass bättre än O- och en fettansättning på mellan 2+ och 4+. |
| --- | --- |

(i)

Högst 36 månader gamla stutar eller kvigor med en formklass bättre än O- och en fettansättning på mellan 2+ och 4+.

| (ii) | Högst 120 månader gamla kor med en formklass bättre än O+ och en fettansättning på mellan 2+ och 5. |
| --- | --- |

(ii)

Högst 120 månader gamla kor med en formklass bättre än O+ och en fettansättning på mellan 2+ och 5.

”Irish Grass Fed Beef” av kategori i) ska uppvisa alla föreskrivna egenskaper vad gäller körsbärsröd färg på köttet och gräddfärgat eller gult fett samt yttre fetthalt.

”Irish Grass Fed Beef” av kategori ii) har en ännu mer uttalad gul färg på fettet och en djupare röd färg på köttet jämfört med kategorin stutar eller kvigor. Den genomsnittliga fetthalten är högre än i kategori i). Slaktkroppar med högt pH-värde (> 5,8) identifieras och sorteras bort.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Irish Grass Fed Beef” kommer endast från boskap som uppfyller följande villkor:

| (a) | Boskapen får minst 90 % av sin foderstat från gräs; främst från ängsbete, medan vinterfodret består av konserverat gräs. |
| --- | --- |

(a)

Boskapen får minst 90 % av sin foderstat från gräs; främst från ängsbete, medan vinterfodret består av konserverat gräs.

| (b) | Boskapen tillbringar minst 220 dagar per år under hela sin levnad ute på bete. Varje år, så snart väderförhållandena tillåter, förs boskapen som producerar ”Irish Grass Fed Beef” ut på ängsbete där de under tio månader tillbringar hela dagarna med att beta gräs. Boskapen brukar vanligtvis stallas in i slutet av november eller början av december då väder- och markförhållandena inte längre möjliggör en aktiv grästillväxt och/eller bete. En avvikelse på upp till 40 dagar kan tillåtas under exceptionella omständigheter, om vädret, markförhållandena, andra miljöförhållanden eller djurskyddsskäl utgör försvårande faktorer. |
| --- | --- |

(b)

Boskapen tillbringar minst 220 dagar per år under hela sin levnad ute på bete. Varje år, så snart väderförhållandena tillåter, förs boskapen som producerar ”Irish Grass Fed Beef” ut på ängsbete där de under tio månader tillbringar hela dagarna med att beta gräs. Boskapen brukar vanligtvis stallas in i slutet av november eller början av december då väder- och markförhållandena inte längre möjliggör en aktiv grästillväxt och/eller bete. En avvikelse på upp till 40 dagar kan tillåtas under exceptionella omständigheter, om vädret, markförhållandena, andra miljöförhållanden eller djurskyddsskäl utgör försvårande faktorer.

Konserverat gräs ges endast som foder under stallningsperioden (högst 145 dagar). Det konserverade gräsets näringskvalitet fastställs av alla producenter som en del av vinterfoderplanen. Boskapen kan utfodras med annat grovfoder än gräs (t.ex. halm, foderbetor, majs eller annan spannmål) och med kraftfoder, som dock får utgöra högst 10 % av foderstaten under djurets levnad. Annat foder än gräs används endast när så är nödvändigt, t.ex. vid avvänjning, under vintern, vid extrema väderförhållanden och under slutgödningsperioden, men endast om gräsets eller gräsfodrets näringskvalitet inte räcker för att säkerställa köttets optimala ätkvalitet. Allt konserverat gräs måste ha skördats inom det geografiska området.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Boskapen måste vara född, gräsuppfödd, slutgödd, slaktad, kyld och kvartspartsstyckad i det geografiska området.

Köttets mörningsprocess (minst tre dagar, eller två dagar för styckningsdelar för specialitetsproduktion), som är en förutsättning för att säkerställa ätkvaliteten hos ”Irish Grass Fed Beef”, ska ske i det geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

–

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Produkter som får märkas med SGB ”Irish Grass Fed Beef”

| — | Färskt och fruset nötkött med eller utan ben, inklusive slaktkroppar, kvartsdelar, styckningsdelar med ben, benfria grovstyckade delar samt paketerade produkter, från nötboskap av godkända kategorier. |
| --- | --- |

—

Färskt och fruset nötkött med eller utan ben, inklusive slaktkroppar, kvartsdelar, styckningsdelar med ben, benfria grovstyckade delar samt paketerade produkter, från nötboskap av godkända kategorier.

| — | Köttfärs som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött. |
| --- | --- |

—

Köttfärs som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött.

| — | Köttfärsprodukter (t.ex. hamburgare) som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött. |
| --- | --- |

—

Köttfärsprodukter (t.ex. hamburgare) som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött.

Produkter som får märkas med ”framställt” av SGB ”Irish Grass Fed Beef”

| — | Sammansatta nötköttsprodukter som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier av ”Irish Grass Fed Beef” och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött. |
| --- | --- |

—

Sammansatta nötköttsprodukter som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier av ”Irish Grass Fed Beef” och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött.

| — | Högklassiga slaktbiprodukter (kind, svans, njurtapp och tunga) från boskap som uppfyller kraven för godkända kategorier av ”Irish Grass Fed Beef”. |
| --- | --- |

—

Högklassiga slaktbiprodukter (kind, svans, njurtapp och tunga) från boskap som uppfyller kraven för godkända kategorier av ”Irish Grass Fed Beef”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Irland

5.   Samband med det geografiska området

Den direkta kopplingen mellan produkten och det område där den produceras grundas på den genomgående höga ätkvaliteten, något som i sin tur har lett till ett väletablerat gott anseende. ”Irish Grass Fed Beef” har ett etablerat gott anseende bland europeiska konsumenter, återförsäljare, köksmästare, journalister och opinionsbildare tack vare produktionssystemet som strikt reglerar ängsbete och gräsutfodring för att föda upp och slutgöda nötdjur av de godkända kategorierna, vilket resulterar i ett kött med ett särpräglat utseende och en välrenommerad ätkvalitet.

Det geografiska områdets specifika egenskaper – naturliga faktorer och know-how

Irlands unika beroende av ett betesbaserat jordbruk och landets potential för vallodling har varit ett erkänt faktum sedan flera sekler tillbaka. Boskapsuppfödning har länge setts som en viktig del av den irländska ekonomin.

Irland har ett tempererat klimat där vintrarna är milda och det är sällsynt med såväl hård frost som höga sommartemperaturer. De fuktiga västvindar som ofta blåser från Golfströmmens varma vatten ger Irland ett uttalat havsklimat med frekvent regn (upp till 246 regndagar per år) och jämn årstemperatur (sällan under 0 °C eller över 25 °C). Detta gör att den årliga gräsproduktionen per hektar är mer än en tredjedel högre än genomsnittet för Europa.

De irländska nötkreatursbesättningarna skiljer sig från andra nötkreaturssystem genom att de är ett resultat av att man korsat traditionella raser (t.ex. hereford, angus och korthorn) med såväl mjölkkoraser (med starka modersegenskaper) som kontinentaleuropeiska nötraser (t.ex. limousin, charolais och simmental). Resultatet har blivit en tålig korsning optimalt anpassad för slutgödning under de skiftande klimatmässiga och geografiska förhållanden som råder i det geografiska området.

Producenter av ”Irish Grass Fed Beef” har nu tillgång till ett viktigt vetenskapligt framsteg genom den genotypdatabas som det irländska boskapsuppfödningsförbundet ICBF (Irish Cattle Breeding Federation) tillhandahåller och som innehåller egenskaper med avseende på funktionalitet, avel och produktion samt numera även ätkvalitet, inklusive för de flesta besättningar av ”Irish Grass Fed Beef”. En samordnad jordbruksutbildning och ett starkt stöd på plats ute på gårdarna ger tillgång till banbrytande forskning som ger jordbrukaren möjlighet att maximera de irländska gräsbetesmarkernas fördelar för sin nötboskap. Tjänsterna finns tillgängliga för alla jordbrukare, även nya aktörer. Ett sådant stöd från forskningsvärlden utgör en viktig faktor för en kontinuerligt förbättrad ätkvalitet hos ”Irish Grass Fed Beef”. Även om fokus främst ligger på en produktion av nötkött med visuellt distinkta egenskaper och en överlägsen smak har det under senare tid även tagits initiativ inom denna sektor för att stödja producenter av ”Irish Grass Fed Beef” att minska produktionens koldioxidavtryck.

Gårdar som producerar ”Irish Grass Fed Beef” är viktiga för landskapet och samhällena på den irländska landsbygden. Historiskt har strukturen byggts upp kring små eller medelstora bebodda jordbruksegendomar som har gått i arv från generation till generation. I en sådan struktur är gården centralt belägen i ängs- och beteslandskapet med möjlighet till regelbunden tillsyn av besättningen och kontinuerlig fokus på djurens välmående, något som är en viktig bidragande orsak till köttets ätkvalitet.

Detta lapptäcke utgör än i dag ett karakteristiskt kännetecken för det irländska landskapet. Även om produktionsmodellen för ”Irish Grass Fed Beef” välkomnar nya aktörer utöver familjejordbruk, klassificerades 99,6 % av de irländska jordbruken som ”familjejordbruk” i en studie av jordbruksstrukturen som publicerades av den irländska statistiska centralbyrån 2016 (2). Intensiv feedlot-verksamhet med industriella jordbruksmetoder, utan tecken på familjejordbruksbaserade metoder för ängsbete och gräsutfodring, kan dock inte komma i fråga för beteckningen ”Irish Grass Fed Beef”.

På gårdar med ”Irish Grass Fed Beef” tillämpas ett traditionellt system för nötköttsproduktion baserat på en extensiv ängsbetesuppfödning. Statistiken visar att varje djur i genomsnitt har tillgång till cirka 3 000 kvadratmeter mark. Detta jordbrukssystem baseras på boskapsbesättningar som avlats fram och kunskaper i boskapsskötsel som förts vidare från generation till generation. Denna process har inneburit ett bevarande av kunskaper i och erfarenheter av nötköttsproduktion som tar hänsyn till såväl lokala geografiska och klimatmässiga förhållanden som krav vad gäller djurens välmående. På internationell nivå erkänns en koppling mellan ängsbetesbaserad nötboskapsskötsel och ökat välmående hos djuren, mindre stress och förbättrad djurhälsa.

Betesgräset och allt gräsbaserat vintergrovfoder kommer dessutom från det geografiska området.

Inom produktionen av ”Irish Grass Fed Beef” prioriteras följande:

| — | Högsta möjliga viktökning genom gräsbete. |
| --- | --- |

—

Högsta möjliga viktökning genom gräsbete.

| — | Skörd av överskott från sommarbetet under gräsets optimala tillväxtskede (maj–juni) för ett högkvalitativt vinterfoder. |
| --- | --- |

—

Skörd av överskott från sommarbetet under gräsets optimala tillväxtskede (maj–juni) för ett högkvalitativt vinterfoder.

| — | Maximal torrsubstanssmältbarhet för konserverat gräs, vilket är en förutsättning för att man ska kunna säkerställa att gräsensilaget tillgodoser merparten av djurets näringsbehov under vintern. |
| --- | --- |

—

Maximal torrsubstanssmältbarhet för konserverat gräs, vilket är en förutsättning för att man ska kunna säkerställa att gräsensilaget tillgodoser merparten av djurets näringsbehov under vintern.

Nyligen genomförda studier bekräftar att ”Irish Grass Fed Beef” har väsentligt högre halter av viktiga mineraler och vitaminer, t.ex. kalcium, mangan, järn, zink, selen, natrium, magnesium, kalium, fosfor och vitamin E, jämfört med fodersystem som inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserade.

Särskilda egenskaper hos produkten

Kopplingarna mellan landskapet, människorna och djuren visar vilken vikt som producenter av ”Irish Grass Fed Beef” har fäst vid boskapsskötsel, det lilla familjejordbruket, lokalt know-how och betesmarksskötsel och ger köttet dess särskilda egenskaper.

”Irish Grass Fed Beef” har visat sig ha särskilda näringsmässiga egenskaper som särskiljer det från produktionssystem som inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserade: ”Irish Grass Fed Beef” har en näringsprofil som kännetecknas av en lägre halt av mättade fettsyror jämfört med boskap vars foder inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserat. Forskning visar även att skillnaderna i halten mättade fettsyror ger kött från gräsuppfödd nötboskap en distinkt gräsarom och unika tillagningskvaliteter som t.ex. mer komplexa undertoner av nötter.

Utseendemässigt skiljer sig båda kategorierna av ”Irish Grass Fed Beef” åt vad gäller färgen på köttet och fettet jämfört med kött från produktionssystem som inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserade.

En nyligen genomförd studie visade att underhudsfettet från boskap som används i produktionen av ”Irish Grass Fed Beef” är 40 % gulare jämfört med djur som utfordrats med spannmålskoncentrat. En sådan gulare färg kan kopplas till högre halter av karotenoider (t.ex. betakaroten och lutein) i ängsbetesfoder från det geografiska området jämfört med spannmålskoncentrat.

Färgen på muskelvävnad hos ”Irish Grass Fed Beef” har rapporterats vara mörkare (djupare röd) jämfört med kött från djur som utfodras med spannmålskoncentrat.

Den mustiga, komplexa, gräsaromatiska och saftiga smaken samt andra egenskaper hos ”Irish Grass Fed Beef” är ett resultat av det övervägande utomhusbaserade traditionella ängsbetessystem som innebär att djuren tillbringar över 220 dagar om året ute på ängsbete och att mer än 90 % av deras foderstat består av gräs från det geografiska området.

Mörheten (texturen) utgör en av de viktigaste organoleptiska egenskaperna som avgör om konsumenterna accepterar och gärna äter en köttprodukt. Den höga mörhet som förknippas med ”Irish Grass Fed Beef” beror på de strikta regler som de irländska jordbrukarna och förädlarna mycket noggrant följer i skötseln av boskapen före slakt och i de metoder som används efter slakt för att kyla ner och möra slaktkroppar och styckningsdelar. Det innebär att köttfibrerna undergår en naturlig mörnings- och nedbrytningsprocess som gör att köttet blir mörare och att dess naturliga smaker framhävs. Detta uppnås även tack vare att man använder sig av beprövade metoder och kontrollerade mörningsprocesser som ger ökad mörhet och eliminerar risken för kylsammandragning. Slaktkroppar med högt pH-värde (> 5,8) identifieras och sorteras bort.

Orsakssamband: Anseende

”Irish Grass Fed Beef” skapas sammantaget av kopplingarna mellan landskapet, människorna och djuren samt de mänskliga faktorer som förknippas med regionens traditionella boskapsskötsel, det irländska jordbrukssystemet och de metoder för betesmarksskötsel som tillämpas av producenterna av ”Irish Grass Fed Beef”.

Resultatet blir ett karakteristiskt, högkvalitativt nötkött med unikt utseende, unik smak och unik näringsprofil. Detta är egenskaper som värderas högt av konsumenter, köksmästare och livsmedelsuppköpare.

Baserat på regionala kulinariska skillnader och preferenser har det för ”Irish Grass Fed Beef” etablerats följande två distinkta, högklassiga marknader:

| (i) | ”Irish Grass Fed Beef” från stutar och kvigor föredras på marknaderna i exempelvis Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna, där man betalar extra för detta kött. |
| --- | --- |

(i)

”Irish Grass Fed Beef” från stutar och kvigor föredras på marknaderna i exempelvis Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna, där man betalar extra för detta kött.

| (ii) | ”Irish Grass Fed Beef” från godkända kor har varit det nötkött som föredragits i områden i Europa där man helst vill ha ett mustigare och mycket smakrikt nötkött från vuxna djur (t.ex. Frankrike och norra Spanien). Denna marknadsnisch har vuxit markant den senaste tiden, vilket man kan se i den exklusiva kulinariska trend bland ledande köksmästare i Europa med ett mer ”moget” nötkött från ko (t.ex. i det galiciska köket). |
| --- | --- |

(ii)

”Irish Grass Fed Beef” från godkända kor har varit det nötkött som föredragits i områden i Europa där man helst vill ha ett mustigare och mycket smakrikt nötkött från vuxna djur (t.ex. Frankrike och norra Spanien). Denna marknadsnisch har vuxit markant den senaste tiden, vilket man kan se i den exklusiva kulinariska trend bland ledande köksmästare i Europa med ett mer ”moget” nötkött från ko (t.ex. i det galiciska köket).

Konsumentundersökningar bekräftar de tydliga skillnaderna i utseende, smak och textur mellan ”Irish Grass Fed Beef” och nötkött från produktionssystem som inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserade. Smaktester genomfördes 2011 på tre europeiska marknader (Tyskland, Italien och Nederländerna) för att fastställa konsumenternas upplevelser av ätkvaliteten hos ”Irish Grass Fed Beef” jämfört med ett antal andra alternativ. På alla tre marknaderna fick ”Irish Grass Fed Beef” högre poäng för smakintensitet, textur och balans mellan exteriört ansatt fett och fettmarmorering inne i köttet.

”Irish Grass Fed Beef” beskrivs med följande ord av olika sakkunniga som ett kött med en mångfacetterad och specifik ätkvalitet:

| — | ”Mustig smak.” |
| --- | --- |

—

”Mustig smak.”

| — | ”Saftigt.” |
| --- | --- |

—

”Saftigt.”

| — | ”Ett av världens smakrikaste kött.” |
| --- | --- |

—

”Ett av världens smakrikaste kött.”

Även mörheten är något som uppskattas, och beskrivs t.ex. enligt följande:

| — | ”Helt såld på kvaliteten (och) mörheten ... hos detta kött.” |
| --- | --- |

—

”Helt såld på kvaliteten (och) mörheten ... hos detta kött.”

| — | ”Köttet är oerhört mört.” |
| --- | --- |

—

”Köttet är oerhört mört.”

Irländsk biff i kategorin gräsuppfödd boskap fick fler medaljer än något annat land i tävlingen World Steak Challenge 2018 och 2019. När ryggbiff, entrecote och filé från ”Irish Grass Fed Beef” 2019 bedömdes av expertpaneler tillsammans med nötkött från 25 länder tog ”Irish Grass Fed Beef” hem rekordet på 75 medaljer, mer än något annat deltagande land, däribland för världens bästa filé. (World Steak Challenge)

”Hög marmoreringsgrad i kött från gräsuppfödd nötboskap – härligt.””Mört och mycket smak med något nötinslag, korta fibrer, låg syra, extremt saftigt – suveränt”. Domarnas kommentarer om ”Irish Grass Fed Beef” som vann tävlingen World Steak Challenge, tidskriften Beef Magazine, 2009.

”Irish Grass Fed Beef” serveras på många framstående restauranger världen över. Föreningen CIBC (Chefs’ Irish Beef Club) med nio avdelningar i Europa och resten av världen samlar 100 köksmästare som har valt att använda och lyfta fram ”Irish Grass Fed Beef” som det nötkött de rekommenderar. Vid ett internationellt möte för CIBC-köksmästare och vinnare av Bocuse d’Or (juni 2013) hördes lovord för ”Irish Grass Fed Beef” bland annat från följande personer:

| — | Mario Corti, köksmästare, Tyskland: ”Jag tycker om kött från gräsuppfödd nötboskap och för mig är ’Irish Grass Fed Beef’ faktiskt det bästa alternativet ...” |
| --- | --- |

—

Mario Corti, köksmästare, Tyskland: ”Jag tycker om kött från gräsuppfödd nötboskap och för mig är ’Irish Grass Fed Beef’ faktiskt det bästa alternativet ...”

| — | Jean-Paul Jeunet, köksmästare: ”Mina gäster förtjänar det bästa och i Irland finns gräset och klimatet, och boskapen går ute året om – det är verkligen intressant.” |
| --- | --- |

—

Jean-Paul Jeunet, köksmästare: ”Mina gäster förtjänar det bästa och i Irland finns gräset och klimatet, och boskapen går ute året om – det är verkligen intressant.”

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://assets.gov.ie/201788/6ebea219-d05c-499e-b997-181e84cb0165.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Familjejordbruk drivs som familjeföretag (inklusive företag som registrerats som kommersiell rörelse). (Källa: Irlands statistiska centralbyrå). Förekomsten av familjejordbruksbaserade metoder för ängsbete och gräsutfodring måste kunna påvisas för SGB-ändamål.

---