# Eiropas Savienības C 497/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 497 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 10. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 497

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 10. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2021/C 497/01 | Padomes Rezolūcija par pārvaldības struktūru stratēģiskajam satvaram Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2021/C 497/01

Padomes Rezolūcija par pārvaldības struktūru stratēģiskajam satvaram Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030)

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 497/02 | Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai | 5 |
| 2021/C 497/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10495 – WP / AP / T-MOBILE NETHERLANDS) (
  1
  ) | 14 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 497/02

Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai

5

2021/C 497/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10495 – WP / AP / T-MOBILE NETHERLANDS) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2021/C 497/04 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2181, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/998 (ES) 2021/2177, par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku | 15 |
| 2021/C 497/05 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku | 17 |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 497/06 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 9. decembris | 19 |
| | Revīzijas palāta |
| 2021/C 497/07 | Īpašais ziņojums Nr. 25/2021 – ESF atbalsts ilgstoša bezdarba apkarošanai Pasākumiem jābūt mērķtiecīgākiem, pielāgotiem un uzraudzītiem | 20 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2021/C 497/08 | Elektroniskās identifikācijas shēmas, par kurām paziņots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 9. panta 1. punktu | 21 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2021/C 497/04

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2181, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/998 (ES) 2021/2177, par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

15

2021/C 497/05

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

17

Eiropas Komisija

2021/C 497/06

Euro maiņas kurss — 2021. gada 9. decembris

19

Revīzijas palāta

2021/C 497/07

Īpašais ziņojums Nr. 25/2021 – ESF atbalsts ilgstoša bezdarba apkarošanai Pasākumiem jābūt mērķtiecīgākiem, pielāgotiem un uzraudzītiem

20

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2021/C 497/08

Elektroniskās identifikācijas shēmas, par kurām paziņots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 9. panta 1. punktu

21

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 497/09 | Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu | 25 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 497/09

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 10.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 497/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 497/1

---

Padomes Rezolūcija par pārvaldības struktūru stratēģiskajam satvaram Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030)

(2021/C 497/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

UZSVER, KA:

| 1. | stratēģiskais satvars Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (1) (turpmāk “stratēģiskais satvars”) ir ES līmenī galvenais instruments sadarbībai starp dalībvalstīm, Eiropas Komisiju un – attiecīgā gadījumā – trešām valstīm un ieinteresētajām personām un tā galvenais mērķis ir atbalstīt izglītības un mācību sistēmu turpmāko attīstību dalībvalstīs un veicināt to Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stratēģiskā satvara visaptverošais politikas mērķis līdz 2030. gadam ir Eiropas izglītības telpas izveide un turpmākā attīstība; |
| --- | --- |

2.

ATGĀDINA, KA:

| 3. | Padomes Rezolūcijā par stratēģisku satvaru ir pausts aicinājums Komisijai, saskaņā ar Līgumiem un pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, “līdz 2021. gada beigām sadarboties ar dalībvalstīm, lai vienotos par piemērotu pārvaldības struktūru, kura koordinētu darbu un vadītu stratēģiskā satvara attīstību, ņemot vērā visaptverošo mērķi – izveidot un turpināt attīstīt Eiropas izglītības telpu – un izskatot arī jautājumus, kuri jārisina turpmāk augstāka līmeņa politiskās diskusijās, neradot papildu slogu dalībvalstīm, bet vienlaikus nodrošinot, ka tās uzņemas atbildību par procesu”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stratēģiskajam satvaram pirmajā ciklā līdz 2025. gadam būtu jāsaglabā visi izmēģinātie un pārbaudītie ET 2020 savstarpējas mācīšanās mehānismi, piemēram, darba grupas, ģenerāldirektoru sastāvi un ar mācīšanos no līdzbiedriem saistītie instrumenti, un jāsaglabā citu attiecīgo pārvaldības struktūru iesaiste (2), neradot nevajadzīgas struktūras vai papildu slogu dalībvalstīm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stratēģiskā satvara pārvaldības struktūras pamatā ir mērķis nodrošināt stingrāku saskaņošanu ar ES vispārējām prioritātēm (3), sniedzot atbalstu politiskai vadībai ES līmenī un veicinot efektīvu informācijas apmaiņu starp politisko līmeni (Padome un tās attiecīgās darba sagatavošanas struktūras, proti, Izglītības komiteja), neformālām augsta līmeņa amatpersonu sanāksmēm (Augsta līmeņa grupa izglītības un mācību jautājumos un ģenerāldirektoru sanāksmes – turpmāk “ĢD sanāksmes”) un īstenošanu tehniskā līmenī (stratēģiskā satvara darba grupas un citas ekspertu grupas, tostarp Rādītāju un kritēriju pastāvīgā darba grupa (SGIB)); |
| --- | --- |

5.

AR MĒRĶI:

| 6. | noteikt stratēģiskā satvara pārvaldības struktūras ievirzi un pamatprincipus, īpašu uzmanību pievēršot iesaistītajiem dalībniekiem un to lomai, organizatoriskajai sistēmai, kurā notiek stratēģiskā satvara darbības, un ar pārvaldību saistītiem īstenošanas jautājumiem. Šī Padomes rezolūcija būtu jāuzskata par instrumentu, kas papildina Padomes Rezolūciju par stratēģisku satvaru; |
| --- | --- |

6.

SASKAŅĀ AR LĪGUMIEM UN PILNĪBĀ IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU, UZSKATA, KA:

| 7. | stratēģiskā satvara pārvaldības struktūrai ir šādi pamatprincipi:






  — | līdzatbildība un iekļaušana: pastiprināt dalībvalstu un Padomes līdzatbildību un iesaisti, ņemot vērā tās lomu lēmumu pieņemšanā un politikas veidošanā; |
| --- | --- | --- |

7.

—

līdzatbildība un iekļaušana: pastiprināt dalībvalstu un Padomes līdzatbildību un iesaisti, ņemot vērā tās lomu lēmumu pieņemšanā un politikas veidošanā;

| — | atbildība: sniegt atbalstu augsta līmeņa politiskajai vadībai ES līmenī un konsultēt par jautājumiem, kas jāapspriež augstākā politiskā līmenī, proti, izmantojot neformālo Augsta līmeņa grupu izglītības un mācību jautājumos (turpmāk “ALG”) un ar tās atbalstu, bet nemazinot Izglītības komitejas kā attiecīgās Padomes darba sagatavošanas struktūras lomu un pienākumus. Vadošā loma stratēģiskā satvara pārvaldības struktūrā ir Padomei; |
| --- | --- |

—

atbildība: sniegt atbalstu augsta līmeņa politiskajai vadībai ES līmenī un konsultēt par jautājumiem, kas jāapspriež augstākā politiskā līmenī, proti, izmantojot neformālo Augsta līmeņa grupu izglītības un mācību jautājumos (turpmāk “ALG”) un ar tās atbalstu, bet nemazinot Izglītības komitejas kā attiecīgās Padomes darba sagatavošanas struktūras lomu un pienākumus. Vadošā loma stratēģiskā satvara pārvaldības struktūrā ir Padomei;

| — | pārredzamība, nepārtrauktība un efektivitāte: nodrošināt daudzo aktivitāšu virzienu visaptverošu un integrētu organizēšanu un izvērtēšanu (ĢD sanāksmēs, stratēģiskā satvara darba grupās, ekspertu grupās un izmantojot citus ar mācīšanos no līdzbiedriem saistītus instrumentus, utt.), vienlaikus nodrošinot raitu pāreju no tehniskā uz politisko līmeni un otrādi; |
| --- | --- |

—

pārredzamība, nepārtrauktība un efektivitāte: nodrošināt daudzo aktivitāšu virzienu visaptverošu un integrētu organizēšanu un izvērtēšanu (ĢD sanāksmēs, stratēģiskā satvara darba grupās, ekspertu grupās un izmantojot citus ar mācīšanos no līdzbiedriem saistītus instrumentus, utt.), vienlaikus nodrošinot raitu pāreju no tehniskā uz politisko līmeni un otrādi;

| — | sadarbība: palīdzēt uzlabot sadarbību un sinerģiju ar citām politikas jomām, lai atbalstītu valstu reformas un izveidotu Eiropas izglītības telpu saskaņā ar citām ES līmeņa iniciatīvām un instrumentiem, tostarp, bet ne tikai Eiropas augstākās izglītības telpu, Eiropas pusgadu, Eiropas sociālo tiesību pīlāru, Eiropas Pētniecības telpu, kohēzijas politikas fondiem, Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu un citām Savienības finansēšanas programmām un mehānismiem, kā arī citām iniciatīvām, piemēram, nodarbinātības, sociālās politikas, pētniecības un inovācijas, līdztiesības, jaunatnes, sporta, kultūras, finanšu un ārējo attiecību jomā; |
| --- | --- |

—

sadarbība: palīdzēt uzlabot sadarbību un sinerģiju ar citām politikas jomām, lai atbalstītu valstu reformas un izveidotu Eiropas izglītības telpu saskaņā ar citām ES līmeņa iniciatīvām un instrumentiem, tostarp, bet ne tikai Eiropas augstākās izglītības telpu, Eiropas pusgadu, Eiropas sociālo tiesību pīlāru, Eiropas Pētniecības telpu, kohēzijas politikas fondiem, Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu un citām Savienības finansēšanas programmām un mehānismiem, kā arī citām iniciatīvām, piemēram, nodarbinātības, sociālās politikas, pētniecības un inovācijas, līdztiesības, jaunatnes, sporta, kultūras, finanšu un ārējo attiecību jomā;

| 8. | ALG, kurai stratēģiskā satvara pārvaldības struktūrā vajadzētu būt centrālai lomai tehniskā līmeņa sasaistē ar politisko līmeni, ir neformāla grupa, ko veido augsta līmeņa amatpersonas no dalībvalstīm un Komisijas; tās tiekas, lai tālredzīgi apzinātu, apspriestu un vadītu stratēģiskus un transversālus jautājumus saistībā ar Eiropas sadarbību izglītības un mācību jomā. Padome ar savas attiecīgās darba sagatavošanas struktūras, proti, Izglītības komitejas, starpniecību, būtu regulāri jāinformē par ALG apspriežu rezultātiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ģenerāldirektoru sastāvi jautājumos, kas skar skolas (ĢD – Skolas), profesionālo izglītību un mācības (ĢD – PM) un augstāko izglītību (ĢD – AI), ir neformālas grupas, ko veido augsta līmeņa amatpersonas no dalībvalstīm un Komisijas; tās tiekas, lai apspriestu jautājumus, kas saistīti ar to attiecīgajām izglītības un mācību nozarēm, kā arī attiecīgā gadījumā transversālus jautājumus. Prezidentvalsts attiecīgos gadījumos var uzaicināt trešās valstis un ieinteresētās personas piedalīties šajās sanāksmēs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisijas ekspertu grupas (4), piemēram, stratēģiskā satvara darba grupas, SGIB, Arodmācību padomdevēja komiteja vai ekspertu grupa jautājumos, kas skar kvalitatīvus ieguldījumus izglītības un mācību jomā, ir stratēģiskā satvara rīcībā, lai dalībvalstīm un Komisijai palīdzētu sekmēt politikas izstrādi tehniskā līmenī, cita starpā izmantojot savstarpēju mācīšanos, tehnisko apmaiņu un apzinot labas prakses piemērus. Šo grupu sastāvā ir eksperti no dalībvalstīm un – attiecīgā gadījumā – trešām valstīm, starptautisku organizāciju pārstāvji, ieinteresētās personas un neatkarīgi eksperti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ar mācīšanos no līdzbiedriem saistītas aktivitātes (MLA) dod iespēju dalībvalstīm, kuras saskaras ar līdzīgiem politikas izaicinājumiem, strādāt kopās un apmainīties ar labas prakses piemēriem, koncentrēties uz valstij raksturīgiem izaicinājumiem vai ar līdzīgo valstu un – attiecīgā gadījumā – ieinteresēto personu organizāciju un neatkarīgu ekspertu palīdzību atbalstīt konkrētu valsts reformu programmu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | saistībā ar sinerģiju starp dažādām politikas jomām svarīga nozīme ir kopīgām izglītības un mācību struktūru sanāksmēm ar citām attiecīgām līdzīga līmeņa struktūrām, kas pārstāv citas politikas jomas, tostarp, piemēram, nodarbinātības, sociālās politikas, pētniecības un inovācijas, līdztiesības, jaunatnes, sporta, kultūras, finanšu un ārējo attiecību jomu, kā arī ES un valstu finanšu instrumentu izmantošanai; |
| --- | --- |

12.

IR VIENISPRĀTIS, KA:

| 13. | vadošā loma ALG darba koordinēšanā stratēģiskajā satvarā būtu jāuzņemas prezidentvalstij sadarbībā ar prezidentvalstu trijotnes partneriem un Komisiju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ALG vada prezidentvalsts. Lai nodrošinātu raitu informācijas plūsmu un ņemot vērā tai paredzēto lomu politiskajā līmenī, ALG būtu jāsanāk vismaz divreiz gadā – reizi katras prezidentūras laikā. Attiecīgos gadījumos prezidentvalsts varētu uzaicināt trešās valstis un/vai ieinteresētās personas piedalīties ALG sanāksmēs kā novērotājus to darba kārtības jautājumu apspriešanā, kas skar kopīgas intereses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | lai atbalstītu stratēģiskajā satvarā veiktā darba pārvaldību un nepārtrauktību, būtu jāorganizē regulāra apmaiņa starp divām iepriekšējām prezidentvalstīm, pašreizējo prezidentvalsti, divām nākamajām prezidentvalstīm un Komisiju, un šādai kopīgai apmaiņai būtu jānotiek neformālā koordinācijas un atbalsta grupā – ALG koordinācijas padomē; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ALG koordinācijas padome atskaitās ALG un darbojas tās pakļautībā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ALG koordinācijas padomes uzdevums ir atbalstīt ALG, veicot šādas darbības:






  — | palīdzēt noteikt ALG darba kārtību, pienācīgi ņemot vērā prezidentūras prioritātes, stratēģiskā satvara stratēģiskās prioritātes, kā arī iespējamās pašreizējās tendences un izaicinājumus, tostarp neparedzētus notikumus un situācijas, un ierosināt tematus apspriešanai ALG sanāksmēs, tostarp tādus, kas varētu palīdzēt sagatavot politikas debates Padomē; |
| --- | --- | --- |

17.

—

palīdzēt noteikt ALG darba kārtību, pienācīgi ņemot vērā prezidentūras prioritātes, stratēģiskā satvara stratēģiskās prioritātes, kā arī iespējamās pašreizējās tendences un izaicinājumus, tostarp neparedzētus notikumus un situācijas, un ierosināt tematus apspriešanai ALG sanāksmēs, tostarp tādus, kas varētu palīdzēt sagatavot politikas debates Padomē;

| — | savlaicīgas informācijas apmaiņas nolūkā informēt ALG un vajadzības gadījumā Izglītības komiteju par progresu, kas stratēģiskajā satvarā panākts virzībā uz Eiropas izglītības telpas izveidi, tostarp, regulāri sniedzot jaunāko informāciju par ĢD sanāksmju rezultātiem un par stratēģiskā satvara darba grupu, ekspertu grupu, ar mācīšanos no līdzbiedriem saistīto un citu savstarpējas mācīšanās aktivitāšu rezultātiem; |
| --- | --- |

—

savlaicīgas informācijas apmaiņas nolūkā informēt ALG un vajadzības gadījumā Izglītības komiteju par progresu, kas stratēģiskajā satvarā panākts virzībā uz Eiropas izglītības telpas izveidi, tostarp, regulāri sniedzot jaunāko informāciju par ĢD sanāksmju rezultātiem un par stratēģiskā satvara darba grupu, ekspertu grupu, ar mācīšanos no līdzbiedriem saistīto un citu savstarpējas mācīšanās aktivitāšu rezultātiem;

| — | atbalstīt ALG ar plašām orientējošām norādēm attiecībā uz iespējamiem nākotnes politikas pasākumiem un mijiedarbību starp politiku izglītības un mācību jomā un citām politikas jomām starptautiskā, ES, valsts un reģionālā līmenī, arī apzinot ārējos ekspertus, pētniekus, starptautiskas organizācijas un citas ieinteresēto personu organizācijas, kas ALG diskusijām var sniegt papildu speciālās zināšanas; |
| --- | --- |

—

atbalstīt ALG ar plašām orientējošām norādēm attiecībā uz iespējamiem nākotnes politikas pasākumiem un mijiedarbību starp politiku izglītības un mācību jomā un citām politikas jomām starptautiskā, ES, valsts un reģionālā līmenī, arī apzinot ārējos ekspertus, pētniekus, starptautiskas organizācijas un citas ieinteresēto personu organizācijas, kas ALG diskusijām var sniegt papildu speciālās zināšanas;

| — | atbalstīt ALG tādas sinerģijas pastiprināšanā starp izglītības un mācību jomu un citām politikas jomām, piemēram, nodarbinātību, sociālo politiku, pētniecību un inovāciju, līdztiesību, jaunatni, sportu, kultūru, finansēm vai ārējām attiecībām, kura varētu radīt pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

—

atbalstīt ALG tādas sinerģijas pastiprināšanā starp izglītības un mācību jomu un citām politikas jomām, piemēram, nodarbinātību, sociālo politiku, pētniecību un inovāciju, līdztiesību, jaunatni, sportu, kultūru, finansēm vai ārējām attiecībām, kura varētu radīt pievienoto vērtību;

| — | atbalstīt ALG pārdomu procesā attiecībā uz nepieciešamību veikt stratēģiskā satvara darba grupu pilnvaru iespējamu pārskatīšanu, ko kopīgi īstenotu Komisija un dalībvalstis, ievērojot Komisijas prerogatīvu attiecībā uz šo pilnvaru noteikšanu un pārskatīšanu; |
| --- | --- |

—

atbalstīt ALG pārdomu procesā attiecībā uz nepieciešamību veikt stratēģiskā satvara darba grupu pilnvaru iespējamu pārskatīšanu, ko kopīgi īstenotu Komisija un dalībvalstis, ievērojot Komisijas prerogatīvu attiecībā uz šo pilnvaru noteikšanu un pārskatīšanu;

| — | atbalstīt darbu, kura mērķis ir izvērtēt līdz 2025. gadam pastāvošo pārvaldības struktūru, lai ALG varētu sniegt ieguldījumu Izglītības komitejas diskusijās par jebkādu iespējamu pārvaldības struktūras pārveidošanu laikposmam pēc 2025. gada; |
| --- | --- |

—

atbalstīt darbu, kura mērķis ir izvērtēt līdz 2025. gadam pastāvošo pārvaldības struktūru, lai ALG varētu sniegt ieguldījumu Izglītības komitejas diskusijās par jebkādu iespējamu pārvaldības struktūras pārveidošanu laikposmam pēc 2025. gada;

| — | koordinēt politikas darba kārtības sagatavošanu 18 mēnešiem, lai ALG to varētu apstiprināt; |
| --- | --- |

—

koordinēt politikas darba kārtības sagatavošanu 18 mēnešiem, lai ALG to varētu apstiprināt;

| 18. | ALG koordinācijas padome sanāk regulāri, vismaz divreiz katras prezidentūras laikā. ALG koordinācijas padomes darbu kopīgi koordinē prezidentvalsts un Komisija uz vienlīdzīgiem pamatiem, arī attiecībā uz līdzfinansējumu. ALG koordinācijas padomes sanāksmes vada prezidentvalsts; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vajadzības gadījumā ALG koordinācijas padome no iesaistīto dalībvalstu vidus varētu iecelt referentu uz noteiktu laiku; tā uzdevums varētu būt savlaicīgas informācijas apmaiņas nolūkā informēt ALG un vajadzības gadījumā Izglītības komiteju par stratēģiskā satvara darba grupu un citu ekspertu grupu, un attiecīgo struktūru panākto progresu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | Lai nodrošinātu raitu ALG koordinācijas padomes darbību, tās darbības uzdevumus un darba metodes, tostarp referenta iespējamo iecelšanu, uzdevumus un pilnvaru termiņu varētu noteikt ALG koordinācijas padomes sagatavotajos un ALG apstiprinātajos darba uzdevumos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | šī rezolūcija stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un – attiecīgā gadījumā – pēc stratēģiskā satvara vidusposma pārskatīšanas, kas Padomei jāveic 2025. gadā, to pārskata, ņemot vērā attiecīgos Komisijas ziņojumus, kas paredzēti Padomes Rezolūcijā par stratēģisku satvaru, lai to pielāgotu iespējamām jaunām norisēm un vajadzībām. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.) (turpmāk “Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru”).

(2)  Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru.

(3)  ES vispārējās prioritātes ir noteiktas jaunā ES stratēģiskā programmā 2019.–2024. gadam.

(4)  Komisijas ekspertu grupu reģistrs.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 10.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 497/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 497/5

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai

(2021/C 497/02)

1.   Ievads

| 1. | Eksporta subsīdijas var negatīvi ietekmēt tirgus konkurenci starp potenciāli konkurējošiem preču un pakalpojumu piegādātājiem. Tāpēc Komisija, ievērojot savu Līgumā noteikto konkurences aizstāves lomu, vienmēr ir stingri nosodījusi eksporta atbalstu Savienības iekšējai tirdzniecībai un eksportam ārpus Savienības. Šā paziņojuma mērķis ir precizēt Komisijas novērtējumu par dalībvalstu atbalstu eksporta kredīta apdrošināšanai saskaņā ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija ir izmantojusi savas pilnvaras izdot norādījumus par valsts atbalstu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas jomā. Mērķis bija un ir pievērsties reāliem un potenciāliem konkurences kropļojumiem iekšējā tirgū ne tikai attiecībā uz eksportētājiem dažādās dalībvalstīs (saistībā ar tirdzniecību Savienībā un ārpus tās), bet arī attiecībā uz eksporta kredīta apdrošinātājiem, kas darbojas Savienībā. Komisija 1997. gadā noteica valsts iejaukšanās principus, izdodot Paziņojumu dalībvalstīm, atbilstoši EK Līguma 93. panta 1. punktam, par Līguma 92. un 93. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredītapdrošināšanai (1) (“1997. gada paziņojums”). Bija paredzēts, ka 1997. gada paziņojumā noteiktie principi tiks piemēroti 5 gadus, sākot no 1998. gada 1. janvāra. Vēlāk 1997. gada paziņojums tika pielāgots, un tā piemērošanas periods tika pagarināts 2001. (2), 2004. (3), 2005. (4) un 2010. gadā (5). Tajā noteiktie principi tika piemēroti līdz 2012. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pieredze, kas gūta, piemērojot 1997. gada paziņojumā noteiktos principus, īpaši finanšu krīzes laikā no 2009. līdz 2011. gadam, norādīja uz to, ka būtu jāpārskata politika, ko Komisija piemēro šajā jomā. Tāpēc Komisija pieņēma jaunu Paziņojumu dalībvalstīm par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai (6) (“2012. gada paziņojums”). 2012. gada paziņojumā noteiktie principi principā bija piemērojami no 2013. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim (7). 2012. gada paziņojuma pielikums pēc tam vairākas reizes (8) tika pielāgots, un 2012. gada paziņojuma piemērošanas periods tika pagarināts 2018. (9) un 2020. (10) gadā. Tagad tas ir piemērojams līdz 2021. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija 2019. gadā atbilstības pārbaudes attiecībā uz valsts atbalsta modernizācijas paketi, dzelzceļa vadlīnijām un īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu (11) ietvaros sāka 2012. gada paziņojuma izvērtēšanu. Izvērtējuma rezultāti liecināja, ka principā noteikumi darbojas labi, taču, lai atspoguļotu tirgus norises, tiem ir vajadzīgi daži nelieli uzlabojumi. Tāpēc šajā paziņojumā ir saglabāti 2012. gada paziņojumā noteiktie principi un veikti tikai daži tehniski pielāgojumi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Šajā paziņojumā izklāstītie noteikumi palīdzēs nodrošināt, ka valsts atbalsts nekropļo konkurenci starp privātiem un valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredīta apdrošinātājiem. Minētie noteikumi arī palīdzēs radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus eksportētājiem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Šajā paziņojumā dalībvalstīm tiek sniegtas sīkākas norādes par principiem, ko Komisija plāno izmantot, interpretējot Līguma 107. un 108. pantu un piemērojot šos pantus īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai. Paziņojumam būtu jāpadara Komisijas politika šajā jomā pēc iespējas pārredzamāka, un tam būtu jānodrošina paredzamība un vienlīdzīga attieksme. Tādēļ tajā ir izklāstīti vairāki nosacījumi, kas jāievēro, ja valsts apdrošinātājs vēlas darboties īstermiņa kredīta apdrošināšanas nododamo risku tirgū. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šā paziņojuma piemērošanas jomā neietilpst riski, kas principā nav nododami. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Šā paziņojuma 2. iedaļā ir norādīta tā piemērošanas joma un sniegtas tajā izmantotās definīcijas. 3. iedaļa attiecas uz Līguma 107. panta 1. punkta piemērojamību un vispārējo valsts atbalsta aizliegumu attiecībā uz eksporta kredīta nododamo risku apdrošināšanu. Visbeidzot, 4. iedaļā ir paredzēti daži izņēmumi attiecībā uz nododamo risku piemērošanas jomu un noteikti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalsts pagaidu nenododamo risku apdrošināšanai var būt saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

8.

2.   Paziņojuma piemērošanas joma un definīcijas

2.1.   Piemērošanas joma

| 9. | Komisija piemēros šajā paziņojumā noteiktos principus tikai eksporta kredīta apdrošināšanai ar riska periodu, kas nepārsniedz divus gadus. Visi citi eksporta finansēšanas instrumenti neietilpst šā paziņojuma piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

9.

2.2.   Definīcijas

| 10. | Šajā paziņojumā piemēro šādas definīcijas:






  1) | “eksporta kredīta apdrošināšana” ir apdrošināšanas produkts, ar ko apdrošinātājs eksporta darījumā nodrošina apdrošināšanu pret komercrisku un/vai politisko risku saistībā ar maksājuma saistībām; |
| --- | --- | --- |

10.

1)

“eksporta kredīta apdrošināšana” ir apdrošināšanas produkts, ar ko apdrošinātājs eksporta darījumā nodrošina apdrošināšanu pret komercrisku un/vai politisko risku saistībā ar maksājuma saistībām;

| 2) | “privāts kredīta apdrošinātājs” ir uzņēmums vai organizācija, kas nav valsts apdrošinātājs un kas nodrošina eksporta kredīta apdrošināšanu; |
| --- | --- |

2)

“privāts kredīta apdrošinātājs” ir uzņēmums vai organizācija, kas nav valsts apdrošinātājs un kas nodrošina eksporta kredīta apdrošināšanu;

| 3) | “valsts apdrošinātājs” ir uzņēmums vai cita organizācija, kas sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu ar dalībvalsts atbalstu vai tās vārdā, vai dalībvalsts, kas sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu; |
| --- | --- |

3)

“valsts apdrošinātājs” ir uzņēmums vai cita organizācija, kas sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu ar dalībvalsts atbalstu vai tās vārdā, vai dalībvalsts, kas sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu;

| 4) | “nododamie riski” ir komercriski un/vai politiskie riski, kuriem maksimālais riska periods nepārsniedz divus gadus un kuri ir attiecināmi uz valsts un privātiem pircējiem valstīs, kas norādītas pielikumā; visi pārējie riski šajā paziņojumā ir uzskatāmi par nenododamiem; |
| --- | --- |

4)

“nododamie riski” ir komercriski un/vai politiskie riski, kuriem maksimālais riska periods nepārsniedz divus gadus un kuri ir attiecināmi uz valsts un privātiem pircējiem valstīs, kas norādītas pielikumā; visi pārējie riski šajā paziņojumā ir uzskatāmi par nenododamiem;

| 5) | “komercriski” jo īpaši ietver šādus riskus:






  a) | līguma patvaļīgu laušanu no pircēja puses, t. i., privāta pircēja patvaļīgi pieņemtu lēmumu pārtraukt vai izbeigt līgumu bez leģitīma iemesla, |
| --- | --- | --- |

5)

“komercriski” jo īpaši ietver šādus riskus:

a)

līguma patvaļīgu laušanu no pircēja puses, t. i., privāta pircēja patvaļīgi pieņemtu lēmumu pārtraukt vai izbeigt līgumu bez leģitīma iemesla,

| b) | privāta pircēja patvaļīgu atteikumu pieņemt preces, uz kurām attiecas līgums, bez leģitīma iemesla, |
| --- | --- |

b)

privāta pircēja patvaļīgu atteikumu pieņemt preces, uz kurām attiecas līgums, bez leģitīma iemesla,

| c) | privāta pircēja vai tā galvotāja maksātnespēju, |
| --- | --- |

c)

privāta pircēja vai tā galvotāja maksātnespēju,

| d) | saistību ilgstošu nepildīšanu, t. i., risku, ka privāts pircējs un galvotājs nesamaksā parādu, kas izriet no līguma; |
| --- | --- |

d)

saistību ilgstošu nepildīšanu, t. i., risku, ka privāts pircējs un galvotājs nesamaksā parādu, kas izriet no līguma;

| 6) | “politiskie riski” jo īpaši ietver šādus riskus:






  a) | risku, ka valsts pircējs vai valsts neļauj pabeigt darījumu vai nesamaksā noteiktajā termiņā, |
| --- | --- | --- |

6)

“politiskie riski” jo īpaši ietver šādus riskus:

a)

risku, ka valsts pircējs vai valsts neļauj pabeigt darījumu vai nesamaksā noteiktajā termiņā,

| b) | risku, ko individuāls pircējs nevar ietekmēt vai kas ir ārpus šā pircēja atbildības jomas, |
| --- | --- |

b)

risku, ko individuāls pircējs nevar ietekmēt vai kas ir ārpus šā pircēja atbildības jomas,

| c) | risku, ka valsts nenodod apdrošinātās personas valstij naudas summas, ko samaksājuši pircēji, kuru domicils ir minētajā valstī, |
| --- | --- |

c)

risku, ka valsts nenodod apdrošinātās personas valstij naudas summas, ko samaksājuši pircēji, kuru domicils ir minētajā valstī,

| d) | risku, ka ārpus apdrošinātāja valsts notiek force majeure gadījums, kas varētu ietvert karam līdzīgus notikumus, ciktāl pret to ietekmi nav sniegta citāda veida apdrošināšana; |
| --- | --- |

d)

risku, ka ārpus apdrošinātāja valsts notiek force majeure gadījums, kas varētu ietvert karam līdzīgus notikumus, ciktāl pret to ietekmi nav sniegta citāda veida apdrošināšana;

| 7) | “riska periods” ir ražošanas perioda un kredīta perioda summa; |
| --- | --- |

7)

“riska periods” ir ražošanas perioda un kredīta perioda summa;

| 8) | “ražošanas periods” ir laiks no pasūtījuma veikšanas dienas līdz preču vai pakalpojumu piegādes dienai; |
| --- | --- |

8)

“ražošanas periods” ir laiks no pasūtījuma veikšanas dienas līdz preču vai pakalpojumu piegādes dienai;

| 9) | “kredīta periods” ir laiks, kas atvēlēts pircējam, lai samaksātu par piegādātajām precēm un pakalpojumiem saskaņā ar eksporta kredīta darījumu; |
| --- | --- |

9)

“kredīta periods” ir laiks, kas atvēlēts pircējam, lai samaksātu par piegādātajām precēm un pakalpojumiem saskaņā ar eksporta kredīta darījumu;

| 10) | “viena riska apdrošināšanas segums” ir apdrošināšanas segums visiem pārdošanas darījumiem ar vienu pircēju vai vienam līgumam ar vienu pircēju; |
| --- | --- |

10)

“viena riska apdrošināšanas segums” ir apdrošināšanas segums visiem pārdošanas darījumiem ar vienu pircēju vai vienam līgumam ar vienu pircēju;

| 11) | “pārapdrošināšana” ir apdrošināšana, ko apdrošinātājs iegādājas no cita apdrošinātāja, lai pārvaldītu risku, samazinot savu risku; |
| --- | --- |

11)

“pārapdrošināšana” ir apdrošināšana, ko apdrošinātājs iegādājas no cita apdrošinātāja, lai pārvaldītu risku, samazinot savu risku;

| 12) | “kopapdrošināšana” ir katra apdrošinātā zaudējuma procentuālais apjoms, ko apdrošinātājs neatlīdzina un kas ir jāsedz citam apdrošinātājam; |
| --- | --- |

12)

“kopapdrošināšana” ir katra apdrošinātā zaudējuma procentuālais apjoms, ko apdrošinātājs neatlīdzina un kas ir jāsedz citam apdrošinātājam;

| 13) | “kvotu daļa” ir pārapdrošināšana, kad apdrošinātājam jānodod un pārapdrošinātājam jāpieņem katra riska noteikta procentuālā daļa noteiktā darījumdarbības kategorijā saskaņā ar apdrošinātāja izsniegtu polisi; |
| --- | --- |

13)

“kvotu daļa” ir pārapdrošināšana, kad apdrošinātājam jānodod un pārapdrošinātājam jāpieņem katra riska noteikta procentuālā daļa noteiktā darījumdarbības kategorijā saskaņā ar apdrošinātāja izsniegtu polisi;

| 14) | “papildapdrošināšana” ir cita apdrošinātāja nodrošināts apdrošināšanas segums virs noteiktā kredītlimita; |
| --- | --- |

14)

“papildapdrošināšana” ir cita apdrošinātāja nodrošināts apdrošināšanas segums virs noteiktā kredītlimita;

| 15) | “vispārēja apdrošināšanas polise” ir kredīta apdrošināšanas polise, kas nav viena riska apdrošināšanas segums; t. i., kredīta apdrošināšanas polise, kura sedz visu vai lielāko daļu apdrošinātās personas pārdošanas ar kredītu, kā arī saņemamos maksājumus, kas izriet no pārdošanas vairākiem pircējiem. |
| --- | --- |

15)

“vispārēja apdrošināšanas polise” ir kredīta apdrošināšanas polise, kas nav viena riska apdrošināšanas segums; t. i., kredīta apdrošināšanas polise, kura sedz visu vai lielāko daļu apdrošinātās personas pārdošanas ar kredītu, kā arī saņemamos maksājumus, kas izriet no pārdošanas vairākiem pircējiem.

3.   Līguma 107. panta 1. punkta piemērojamība

3.1.   Vispārīgie principi

| 11. | Līguma 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ja eksporta kredīta apdrošināšanu sniedz valsts apdrošinātāji, šādā apdrošināšanā ir iesaistīti valsts līdzekļi. Valsts iesaiste var radīt selektīvas priekšrocības apdrošinātājiem vai eksportētājiem un tādējādi var radīt vai draudēt radīt konkurences kropļojumus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. 3.2., 3.3. un 4. iedaļā noteiktie principi ir paredzēti, lai sniegtu norādes par to, kā šādi pasākumi tiks vērtēti saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

12.

3.2.   Atbalsts apdrošinātājiem

| 13. | Ja valsts apdrošinātāji bauda zināmas priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem kredīta apdrošinātājiem, var būt iesaistīts valsts atbalsts. Šīs priekšrocības var izpausties dažādos veidos un ietvert, piemēram:






  a) | valsts galvojumus par aizņēmumiem un zaudējumiem; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

valsts galvojumus par aizņēmumiem un zaudējumiem;

| b) | atbrīvojumu no prasības veidot attiecīgas rezerves un no citām prasībām, ņemot vērā, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (12) neattiecas uz eksporta kredīta apdrošināšanas operācijām, kuras veic valsts vārdā vai ar tās galvojumu; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojumu no prasības veidot attiecīgas rezerves un no citām prasībām, ņemot vērā, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (12) neattiecas uz eksporta kredīta apdrošināšanas operācijām, kuras veic valsts vārdā vai ar tās galvojumu;

| c) | parasti maksājamo nodokļu samazinājumu vai atbrīvojumus no tiem (piemēram, uzņēmuma nodokļi un nodokļi, ko uzliek apdrošināšanas polisēm); |
| --- | --- |

c)

parasti maksājamo nodokļu samazinājumu vai atbrīvojumus no tiem (piemēram, uzņēmuma nodokļi un nodokļi, ko uzliek apdrošināšanas polisēm);

| d) | valsts atbalsta vai kapitāla piešķiršanu un citus finansējuma veidus, kas neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam; |
| --- | --- |

d)

valsts atbalsta vai kapitāla piešķiršanu un citus finansējuma veidus, kas neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam;

| e) | tādus valsts pakalpojumus natūrā kā piekļuve valsts infrastruktūrai, iekārtām vai priviliģētai informācijai un to izmantošana ar noteikumiem, kas neatspoguļo šo pakalpojumu tirgus vērtību; |
| --- | --- |

e)

tādus valsts pakalpojumus natūrā kā piekļuve valsts infrastruktūrai, iekārtām vai priviliģētai informācijai un to izmantošana ar noteikumiem, kas neatspoguļo šo pakalpojumu tirgus vērtību;

| f) | tiešu valsts nodrošinātu pārapdrošināšanu vai tiešu valsts pārapdrošināšanas garantiju ar noteikumiem, kas ir izdevīgāki nekā tie, kas pieejami privātajā pārapdrošināšanas tirgū, izraisot pārliecīgi zemu pārapdrošināšanas seguma cenu vai mākslīgu tāda piedāvājuma radīšanu, kas nav raksturīgs privātajam tirgum. |
| --- | --- |

f)

tiešu valsts nodrošinātu pārapdrošināšanu vai tiešu valsts pārapdrošināšanas garantiju ar noteikumiem, kas ir izdevīgāki nekā tie, kas pieejami privātajā pārapdrošināšanas tirgū, izraisot pārliecīgi zemu pārapdrošināšanas seguma cenu vai mākslīgu tāda piedāvājuma radīšanu, kas nav raksturīgs privātajam tirgum.

3.3.   Aizliegums piešķirt valsts atbalstu eksporta kredītam

| 14. | Valsts apdrošinātāju priekšrocības, kas uzskaitītas 13. punktā, attiecībā uz nododamiem riskiem ietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību kredīta apdrošināšanas pakalpojumu jomā. Tās izraisa dažādās dalībvalstīs pieejamā nododamo risku apdrošināšanas seguma atšķirības. Tādējādi tiek kropļota konkurence starp apdrošinātājiem dažādās dalībvalstīs un rodas sekundāra ietekme uz Savienības iekšējo tirdzniecību neatkarīgi no tā, vai runa ir par eksportu Savienības iekšienē vai ārpus tās (13). Minēto iemeslu dēļ, ja valsts apdrošinātāji bauda šādas priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem kredīta apdrošinātājiem, tie nedrīkstētu apdrošināt nododamos riskus. Tādēļ ir jānosaka šo apdrošinātāju darbības nosacījumi, lai nodrošinātu, ka tie nesaņem valsts atbalstu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Valsts apdrošinātāju saņemtās priekšrocības dažreiz, vismaz daļēji, tiek nodotas eksportētājiem. Šādas priekšrocības var izkropļot konkurenci un tirdzniecību un var tikt uzskatītas par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tomēr, ja būs izpildīti šā paziņojuma 4.3. iedaļā izklāstītie eksporta kredīta nododamo risku apdrošināšanas nosacījumi, Komisija uzskatīs, ka eksportētāji nav netieši saņēmuši nepamatotas priekšrocības. |
| --- | --- |

15.

4.   Nosacījumi eksporta kredīta apdrošināšanai attiecībā uz pagaidu nenododamiem riskiem

4.1.   Vispārīgie principi

| 16. | Kā minēts 14. punktā, ja valsts apdrošinātāji bauda jebkādas priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem kredīta apdrošinātājiem, kas aprakstītas 13. punktā, tie nedrīkst apdrošināt nododamos riskus. Ja valsts apdrošinātāji vai to meitasuzņēmumi vēlas apdrošināt nododamos riskus, jānodrošina, ka, šādi rīkojoties, tie tiešā vai netiešā veidā nesaņem valsts atbalstu. Lai to nodrošinātu, šiem apdrošinātājiem ir jābūt noteiktai pašu līdzekļu summai (maksātspējas rezervei, ieskaitot garantijas fondu) un tehniskai rezervei (izlīdzināšanas rezervei) un jābūt saņemtai nepieciešamajai atļaujai saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK. Turklāt šiem apdrošinātājiem, lai pierādītu, ka attiecībā uz nododamo risku apdrošināšanu tie nesaņem valsts atbalstu, ir jānodrošina vismaz atsevišķa administrēšana un atsevišķa grāmatvedības uzskaite nododamo risku un nenododamo risku apdrošināšanai, ko veic ar valsts atbalstu vai tās vārdā. Grāmatvedības uzskaitei attiecībā uz uzņēmumiem, kas apdrošināti paša apdrošinātāja vārdā, jāatbilst Padomes Direktīvai 91/674/EK (14). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Dalībvalstīm, kas eksporta kredīta apdrošinātājam nodrošina pārapdrošināšanu, piedaloties vai iesaistoties privātā sektora pārapdrošināšanas līgumos, kuri attiecas uz nododamiem un nenododamiem riskiem, jāspēj pierādīt, ka attiecīgā kārtība neietver valsts atbalstu 13. punkta f) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Valsts apdrošinātāji var sniegt eksporta kredīta apdrošināšanu attiecībā uz pagaidu nenododamajiem riskiem, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti šā paziņojuma 4. iedaļā. |
| --- | --- |

18.

4.2.   Izņēmumi attiecībā uz nododamo risku piemērošanas jomu: pagaidu nenododamie riski

| 19. | Neskarot nododamo risku definīciju, atsevišķus komercriskus un/vai politiskos riskus, kas skar pielikumā uzskaitītajās valstīs reģistrētos pircējus, uzskata par pagaidu nenododamiem riskiem šādos gadījumos:






  a) | ja Komisija nolemj vienu vai vairākas valstis pagaidu kārtā svītrot no pielikumā sniegtā to valstu saraksta, kurās riski uzskatāmi par nododamiem, kā aprakstīts 5.2. iedaļā, pamatojoties uz to, ka privātās apdrošināšanas tirgus nespēj apdrošināt visus ekonomiski pamatotos riskus attiecīgajā valstī vai valstīs; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

ja Komisija nolemj vienu vai vairākas valstis pagaidu kārtā svītrot no pielikumā sniegtā to valstu saraksta, kurās riski uzskatāmi par nododamiem, kā aprakstīts 5.2. iedaļā, pamatojoties uz to, ka privātās apdrošināšanas tirgus nespēj apdrošināt visus ekonomiski pamatotos riskus attiecīgajā valstī vai valstīs;

| b) | ja Komisija, pamatojoties uz šā paziņojuma 5.3. iedaļā minēto dalībvalsts paziņojumu, nolemj, ka riski, kas rodas maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuru definīcija sniegta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (15) un kuru kopējais eksporta gada apgrozījums nepārsniedz 2,5 miljonus EUR, pagaidu kārtā ir uzskatāmi par nenododamiem riskiem attiecībā uz eksportētājiem paziņotājā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

ja Komisija, pamatojoties uz šā paziņojuma 5.3. iedaļā minēto dalībvalsts paziņojumu, nolemj, ka riski, kas rodas maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuru definīcija sniegta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (15) un kuru kopējais eksporta gada apgrozījums nepārsniedz 2,5 miljonus EUR, pagaidu kārtā ir uzskatāmi par nenododamiem riskiem attiecībā uz eksportētājiem paziņotājā dalībvalstī;

| c) | ja Komisija, pamatojoties uz šā paziņojuma 5.3. iedaļā minēto dalībvalsts paziņojumu, nolemj, ka viena riska apdrošināšanas segums ar riska periodu no vismaz 181 dienas līdz mazāk kā diviem gadiem pagaidu kārtā ir uzskatāms par nenododamu attiecībā uz eksportētājiem paziņotājā dalībvalstī; |
| --- | --- |

c)

ja Komisija, pamatojoties uz šā paziņojuma 5.3. iedaļā minēto dalībvalsts paziņojumu, nolemj, ka viena riska apdrošināšanas segums ar riska periodu no vismaz 181 dienas līdz mazāk kā diviem gadiem pagaidu kārtā ir uzskatāms par nenododamu attiecībā uz eksportētājiem paziņotājā dalībvalstī;

| d) | ja Komisija, pamatojoties uz šā paziņojuma 5.4. iedaļā minēto dalībvalsts paziņojumu, nolemj, ka tādēļ, ka trūkst eksporta kredīta apdrošināšanas piedāvājumu, atsevišķi riski pagaidu kārtā ir uzskatāmi par nenododamiem attiecībā uz eksportētājiem paziņotājā dalībvalstī. |
| --- | --- |

d)

ja Komisija, pamatojoties uz šā paziņojuma 5.4. iedaļā minēto dalībvalsts paziņojumu, nolemj, ka tādēļ, ka trūkst eksporta kredīta apdrošināšanas piedāvājumu, atsevišķi riski pagaidu kārtā ir uzskatāmi par nenododamiem attiecībā uz eksportētājiem paziņotājā dalībvalstī.

| 20. | Lai līdz minimumam ierobežotu konkurences kropļojumus iekšējā tirgū, riskus, kas saskaņā ar 19. punktu pagaidu kārtā uzskatāmi par nenododamiem, valsts apdrošinātāji tomēr var apdrošināt, ja ir ievēroti 4.3. iedaļā paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

20.

4.3.   Nosacījumi pagaidu nenododamo risku apdrošināšanai

4.3.1.   Apdrošināšanas seguma kvalitāte

| 21. | Valsts apdrošinātāju piedāvātā apdrošināšanas seguma kvalitātei ir jāatbilst tirgus standartiem. Jo īpaši apdrošināt drīkst vienīgi ekonomiski pamatotos riskus, t. i., riskus, kas ir pieņemami, balstoties uz pamatotas apdrošināšanas principiem. Komercrisku un politisko risku apdrošināšanas segums nedrīkst pārsniegt 95 %, un prasību nogaidīšanas periodam jābūt vismaz 90 dienām. |
| --- | --- |

21.

4.3.2.   Apdrošināšanas principi

| 22. | Risku novērtēšanā vienmēr ir jāievēro pamatotas apdrošināšanas principi. Tādēļ finansiāli nepamatotu darījumu riskus nedrīkst apdrošināt, izmantojot valsts atbalstītas shēmas. Attiecībā uz šādiem principiem riska uzņemšanās kritērijiem ir jābūt skaidri noteiktiem. Ja darījuma attiecības jau pastāv, eksportētājiem ir jābūt pozitīvai tirdzniecības vai maksājumu pieredzei vai abām. Pircējiem ir jābūt nevainojamai prasību vēsturei, pircēja saistību nepildīšanas varbūtībai ir jābūt pieņemamai un arī to iekšējiem vai ārējiem finanšu rādītājiem ir jābūt pieņemamiem. |
| --- | --- |

22.

4.3.3.   Pienācīga cena

| 23. | Riska uzņemšanās saskaņā ar eksporta kredīta līgumu ir jāatlīdzina ar pienācīgu apdrošināšanas prēmiju. Lai līdz minimumam samazinātu privāto kredīta apdrošinātāju izstumšanu, vidējās prēmiju likmes valsts atbalstītām shēmām ir jānosaka augstākas nekā vidējās prēmijas, kādas par līdzīgiem riskiem prasa privātie kredīta apdrošinātāji. Šī prasība nodrošina valsts iejaukšanās pakāpenisku izbeigšanu, jo augstākas prēmijas pieprasīšana nodrošinās, ka eksportētāji atgriežas pie privātiem kredīta apdrošinātājiem, kolīdz tirgus apstākļi to ļauj un attiecīgais risks atkal kļūst nododams. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Cena ir uzskatāma par pienācīgu, ja par attiecīgo riska kategoriju (16) tiek prasīta vismaz turpmāk sniegtajā tabulā norādītā minimālā gada riska prēmija (17) (“drošās zonas” prēmija). Šīs drošās zonas prēmijas ir piemērojamas, ja vien dalībvalstis neiesniedz pierādījumus tam, ka konkrētā riska gadījumā šīs likmes ir nepiemērotas. Attiecībā uz vispārēju riska polisi riska kategorijai ir jāatbilst vidējam pircēja riskam, ko sedz polise.






  Riska kategorija | Minimālā gada riska prēmija (18) (% no apdrošinājuma summas) |
| --- | --- | --- |
| Teicami (19) | 0,2 –0,4 |
| Labi (20) | 0,41 –0,9 |
| Apmierinoši (21) | 0,91 –2,3 |
| Vāji (22) | 2,31 –4,5 |

24.

Riska kategorija

Minimālā gada riska prēmija (18) (% no apdrošinājuma summas)

Teicami (19)

0,2 –0,4

Labi (20)

0,41 –0,9

Apmierinoši (21)

0,91 –2,3

Vāji (22)

2,31 –4,5

| 25. | Kopapdrošināšanai, kvotu daļai un papildapdrošināšanai cena ir uzskatāma par pienācīgu tikai tad, ja prasītā prēmija vismaz par 30 % pārsniedz (sākotnējā) apdrošināšanas seguma prēmiju, ko piedāvā privāts kredīta apdrošinātājs. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Riska prēmijai ir jāpieskaita administrācijas maksa neatkarīgi no līguma termiņa, lai cena būtu uzskatāma par piemērotu. |
| --- | --- |

26.

4.3.4.   Pārredzamība un ziņošana

| 27. | Dalībvalstīm valsts apdrošinātāju tīmekļa vietnēs ir jāpublicē informācija par shēmām, kas izveidotas to risku apdrošināšanai, kuri saskaņā ar 19. punktu pagaidu kārtā tiek uzskatīti par nenododamiem, un jānorāda visi piemērojamie nosacījumi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Attiecībā uz riskiem, kas saskaņā ar 19. pantu pagaidu kārtā tiek uzskatīti par nenododamiem un kurus apdrošina valsts apdrošinātāji, dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai ikgadēji ziņojumi. Tas jāizdara līdz tā gada 31. jūlijam, kurš seko valsts iejaukšanās gadam. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Ziņojumā par katru shēmu jāiekļauj šāda informācija:






  a) | piešķirto kredītlimitu kopsumma; |
| --- | --- | --- |

29.

a)

piešķirto kredītlimitu kopsumma;

| b) | apdrošinātais apgrozījums; |
| --- | --- |

b)

apdrošinātais apgrozījums;

| c) | iekasētās prēmijas; |
| --- | --- |

c)

iekasētās prēmijas;

| d) | reģistrētās un izmaksātās prasības; |
| --- | --- |

d)

reģistrētās un izmaksātās prasības;

| e) | atgūtās summas; |
| --- | --- |

e)

atgūtās summas;

| f) | shēmas administratīvās izmaksas. |
| --- | --- |

f)

shēmas administratīvās izmaksas.

| 30. | Informācija jāsniedz izklājlapas datu formātā, kas dod iespēju datus meklēt, izgūt, lejupielādēt un viegli publicēt internetā, piemēram, CSV vai XML formātā. Dalībvalstīm minētie ziņojumi jāpublicē valsts apdrošinātāju tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

30.

5.   Procedūras noteikumi

5.1.   Vispārīgie principi

| 31. | Valsts apdrošinātāji var apdrošināt 19. punkta a) apakšpunktā norādītos riskus, ja ir ievēroti 4.3. iedaļā izklāstītie nosacījumi. Šādos gadījumos nav par to jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Valsts apdrošinātāji var apdrošināt 19. punkta b), c) un d) apakšpunktā norādītos riskus, ja ir ievēroti 4.3. iedaļā izklāstītie nosacījumi un par to ir paziņots Komisijai un saņemts tās apstiprinājums. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Ja kāds no 4.3. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem nav izpildīts, tas nenozīmē, ka eksporta kredīta apdrošināšana vai apdrošināšanas shēma būtu automātiski aizliegta. Ja dalībvalsts vēlas atkāpties no kāda no 4.3. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem vai ja rodas šaubas par plānotas eksporta kredīta apdrošināšanas shēmas atbilstību šajā paziņojumā, it īpaši 4. iedaļā, izklāstītajiem nosacījumiem, dalībvalstij shēma ir jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Analīze saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem neskar konkrēta pasākuma iespējamo saderību ar citiem Līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

34.

5.2.   Grozījumi to valstu sarakstā, kurās riski uzskatāmi par nododamiem

| 35. | Nosakot, vai ar privāto dalībnieku spēju nepietiekamību var attaisnot, ka valsti pagaidu kārtā svītro no to valstu saraksta, kurās riski uzskatāmi par nododamiem, kā minēts 19. punkta a) apakšpunktā, Komisija prioritātes kārtībā ņems vērā šādus faktorus:






  a) | privātās kredīta apdrošināšanas spēju samazināšanās, jo īpaši nozīmīga kredīta apdrošinātāja lēmums neapdrošināt pircēju riskus attiecīgajā valstī, būtisks kopējās apdrošinājuma summas kritums vai būtisks apstiprināto pieteikumu attiecības kritums attiecīgajā valstī sešu mēnešu periodā; |
| --- | --- | --- |

35.

a)

privātās kredīta apdrošināšanas spēju samazināšanās, jo īpaši nozīmīga kredīta apdrošinātāja lēmums neapdrošināt pircēju riskus attiecīgajā valstī, būtisks kopējās apdrošinājuma summas kritums vai būtisks apstiprināto pieteikumu attiecības kritums attiecīgajā valstī sešu mēnešu periodā;

| b) | valsts sektora reitingu pasliktināšanās, jo īpaši pēkšņas kredītreitingu izmaiņas sešu mēnešu periodā, piemēram, ja neatkarīgas reitingu aģentūras vairākas reizes pazemina reitingus, un liels kredītriska mijmaiņas līguma kredītriska starpību palielinājums; |
| --- | --- |

b)

valsts sektora reitingu pasliktināšanās, jo īpaši pēkšņas kredītreitingu izmaiņas sešu mēnešu periodā, piemēram, ja neatkarīgas reitingu aģentūras vairākas reizes pazemina reitingus, un liels kredītriska mijmaiņas līguma kredītriska starpību palielinājums;

| c) | uzņēmumu sektora darbības rezultātu pasliktināšanās, jo īpaši krass maksātnespējas gadījumu pieaugums attiecīgajā valstī sešu mēnešu periodā. |
| --- | --- |

c)

uzņēmumu sektora darbības rezultātu pasliktināšanās, jo īpaši krass maksātnespējas gadījumu pieaugums attiecīgajā valstī sešu mēnešu periodā.

| 36. | Ja tirgus spējas kļūst nepietiekamas, lai apdrošinātu visus ekonomiski pamatotos riskus, Komisija pēc vismaz trīs dalībvalstu rakstiska pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var pārskatīt pielikumā sniegto to valstu sarakstu, kurās riski uzskatāmi par nododamiem. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ja Komisija plāno grozīt to valstu sarakstu, kurās riski uzskatāmi par nododamiem, tā apspriedīsies ar dalībvalstīm, privātiem kredīta apdrošinātājiem un ieinteresētajām personām un iegūs no tiem informāciju. Apspriešanās un iesniedzamās informācijas veids tiks paziņots Komisijas tīmekļa vietnē. Apspriešanās periods parasti nepārsniegs 20 darbdienas. Ja Komisija, pamatojoties uz savākto informāciju, nolemj grozīt to valstu sarakstu, kurās riski uzskatāmi par nododamiem, tā paziņos par šo lēmumu savā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Valsts pagaidu izslēgšana no to valstu saraksta, kurās riski uzskatāmi par nododamiem, parasti būs spēkā vismaz 12 mēnešus. Attiecīgajā periodā parakstītās apdrošināšanas polises attiecībā uz valsti, kas pagaidu kārtā izslēgta no saraksta, drīkst būt spēkā ne ilgāk kā 180 dienas no datuma, kad pagaidu izslēgšana zaudē spēku. Jaunas apdrošināšanas polises nevar parakstīt pēc minētā datuma. Trīs mēnešus pirms dienas, kad pagaidu izslēgšana zaudē spēku, Komisija lems par to, vai pagarināt attiecīgās valsts izslēgšanu no saraksta. Ja Komisija nolemj, ka tirgus spējas joprojām nav pietiekamas, lai apdrošinātu visus ekonomiski pamatotos riskus, ņemot vērā 35. punktā noteiktos faktorus, tā var pagarināt valsts pagaidu izslēgšanu no minētā saraksta saskaņā ar 37. punktu. |
| --- | --- |

38.

5.3.   Paziņošanas pienākums attiecībā uz 19. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem pagaidu nenododamajiem riskiem

| 39. | Komisijai pašlaik pieejamie dati liecina, ka tirgus nesedz pieprasījumu attiecībā uz 19. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētajiem gadījumiem un ka attiecīgie riski tāpēc ir nenododami. Tomēr jāatceras, ka ne visās dalībvalstīs ir apdrošināšanas piedāvājuma trūkums un ka situācija laika gaitā var mainīties, jo privātais sektors varētu ieinteresēties par šo tirgus segmentu. Valsts iejaukšanos drīkstētu atļaut tikai attiecībā uz riskiem, kurus tirgus citādi neapdrošinātu. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Minēto iemeslu dēļ, ja dalībvalsts vēlas apdrošināt šā paziņojuma 19. punkta b) un c) apakšpunktā noteiktos riskus, tai ir jāiesniedz Komisijai paziņojums atbilstīgi Līguma 108. panta 3. punktam un savā paziņojumā ir jāpierāda, ka tā ir vērsusies pie nozīmīgākajiem kredīta apdrošinātājiem un brokeriem, kas darbojas šajā dalībvalstī (23), un devusi tiem iespēju iesniegt pierādījumus par to, ka dalībvalstī ir pieejams attiecīgo risku apdrošināšanas segums. Ja minētie kredīta apdrošinātāji un brokeri 30 dienu laikā no dalībvalsts pieprasījuma saņemšanas dienas dalībvalstij vai Komisijai neiesniedz informāciju par apdrošināšanas seguma nosacījumiem un apdrošinājuma summām risku veidiem, kurus dalībvalsts vēlas apdrošināt, vai ja sniegtā informācija neliecina, ka attiecīgo risku segums ir pieejams attiecīgajā dalībvalstī, Komisija uzskatīs, ka attiecīgie riski pagaidu kārtā ir nenododami. |
| --- | --- |

40.

5.4.   Paziņošanas pienākums citos gadījumos

| 41. | Attiecībā uz riskiem, kas noteikti 19. punkta d) apakšpunktā, attiecīgajai dalībvalstij savā paziņojumā Komisijai, ko tā sniedz saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu, ir jāpierāda, ka eksportētājiem, kas darbojas šajā dalībvalstī, apdrošināšanas segums nav pieejams, jo privātā apdrošināšanas tirgus piedāvājums ir cietis satricinājumu – no attiecīgās dalībvalsts tirgus ir izstājies nozīmīgs kredīta apdrošinātājs, ir samazinājušās tirgus spējas vai salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm tiek piedāvāts ierobežots produktu klāsts. |
| --- | --- |

41.

6.   Piemērošanas diena un darbības ilgums

| 42. | Komisija piemēros šajā paziņojumā noteiktos principus no 2022. gada 1. janvāra, izņemot pielikumā iekļauto valstu sarakstu, ko piemēros no 2022. gada 1. aprīļa. Komisija visus komerciālos un politiskos riskus, kas saistīti ar eksportu uz visām valstīm, līdz 2022. gada 31. martam uzskatīs par uz laiku nenododamiem saskaņā ar pagaidu atbrīvojumu, kurš noteikts 33. punktā pagaidu regulējumā valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā (24), un 62. punktā Komisijas paziņojumā C(2021) 8442 par sesto grozījumu pagaidu regulējumā. Komisija var jebkurā brīdī nolemt pielāgot šo paziņojumu, ja tas būtu nepieciešams ar konkurences politiku saistītu iemeslu dēļ vai lai ņemtu vērā citas Savienības rīcībpolitikas un starptautiskās saistības. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  OV C 281, 17.9.1997., 4. lpp.

(2)  OV C 217, 2.8.2001., 2. lpp.

(3)  OV C 307, 11.12.2004., 12. lpp.

(4)  OV C 325, 22.12.2005., 22. lpp.

(5)  OV C 329, 7.12.2010., 6. lpp.

(6)  OV C 392, 19.12.2012., 1. lpp.

(7)  2012. gada paziņojuma 18. punkta a) apakšpunkts un 5.2. iedaļa bija piemērojami no 2012. gada paziņojuma pieņemšanas dienas.

(8)  OV C 398, 22.12.2012., 6. lpp.
  OV C 372, 19.12.2013., 1. lpp.
  OV C 28, 28.1.2015., 1. lpp.
  OV C 215, 1.7.2015., 1. lpp.
  OV C 244, 5.7.2016., 1. lpp.
  OV C 206, 30.6.2017., 1. lpp.
  OV C 225, 28.6.2018., 1. lpp.
  OV C 457, 19.12.2018., 9. lpp.
  OV C 401, 27.11.2019., 3. lpp.
  OV C 101I, 28.3.2020., 1. lpp.
  OV C 340I, 13.10.2020., 1. lpp.
  OV C 34, 1.2.2021., 6. lpp.

(9)  OV C 457, 19.12.2018., 9. lpp.

(10)  OV C 224, 8.7.2020., 2. lpp.

(11)  Komisijas dienestu darba dokuments Fitness check of the 2012 State aid modernisation package, railways guidelines and short-term export credit insurance (“Atbilstības pārbaude attiecībā uz 2012. gada valsts atbalsta modernizācijas paketi, dzelzceļa vadlīnijām un īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu”), (2020. gada 30. oktobrī., SWD(2020) 257 final).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

(13)  Tiesa savā spriedumā Lietā C-142/87, Beļģijas Karaliste pret Eiropas Kopienu Komisiju, atzina, ka Savienības iekšējo konkurenci un tirdzniecību var ietekmēt ne vien atbalsts Savienības iekšējam eksportam, bet arī atbalsts eksportam uz valstīm ārpus Savienības. Eksporta kredīta apdrošinātāji apdrošina abu veidu darījumus, tādējādi atbalsts gan vienam, gan otram darījumu veidam var ietekmēt Savienības iekšējo konkurenci un tirdzniecību.

(14)  Padomes Direktīva 91/674/EEK (1991. gada 19. decembris) par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp.).

(15)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(16)  Pircēja riska kategorijas pamatojas uz kredītreitingiem. Nav obligāti reitingu saņemt no konkrētām reitinga aģentūrām. Vienlīdz pieņemamas ir valsts reitingu sistēmas vai banku izmantotās reitingu sistēmas. Uzņēmumiem, kuriem nav publiska reitinga, var piemērot reitingu, kas pamatojas uz pārbaudāmu informāciju.

(17)  Drošās zonas riska prēmijas diapazons katrai riska kategorijai ir noteikts, pamatojoties uz viena gada kredītriska mijmaiņas līguma kredītriska (CDS) starpībām, izmantojot visu triju galveno kredītreitinga aģentūru (Standard & Poor’s, Moody’s un Fitch) reitingu 2007.–2011. gada saliktu reitingu, pieņemot, ka vidējais atgūšanas koeficients īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas jomā ir 40 %. Pēc tam šos diapazonus piemēroja pastāvīgi, lai labāk ņemtu vērā faktu, ka laika gaitā riska prēmijas mainās.

(18)  Drošās zonas likmi 30 dienu apdrošināšanas līgumam iegūst, gada riska prēmiju dalot ar 12.

(19)  Riska kategorija “teicami” ietver riskus, kas līdzvērtīgi Standard & Poor’s kredītreitingiem AAA, AA+, AA, AA-, A+, A vai A-.

(20)  Riska kategorija “labi” ietver riskus, kas līdzvērtīgi Standard & Poor’s kredītreitingiem BBB+, BBB vai BBB-.

(21)  Riska kategorija “apmierinoši” ietver riskus, kas līdzvērtīgi Standard & Poor’s kredītreitingiem BB+, BB vai BB-.

(22)  Riska kategorija “vāji” ietver riskus, kas līdzvērtīgi Standard & Poor’s kredītreitingiem B+, B vai B-.

(23)  Minētajiem kredīta apdrošinātājiem un brokeriem vajadzētu būt reprezentatīviem attiecībā uz piedāvātajiem produktiem (piemēram, specializēti pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz individuāliem riskiem) un to pārstāvētā tirgus lielumu (piemēram, kopīgi pārstāvot vismaz 50 % no tirgus).

(24)  Komisijas paziņojums “Pagaidu regulējums valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā”, C(2020)1863, 2020. gada 19. martā. (OV C 91 I, 20.3.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas paziņojumiem C(2020) 2215 (OV C 112I, 4.4.2020., 1. lpp.), C(2020) 3156 (OV C 164, 13.5.2020., 3. lpp.), C(2020) 4509 (OV C 218, 2.7.2020., 3. lpp.) C(2020) 7127 (OV C 340I, 13.10.2020., 1. lpp.), C(2021) 564 (OV C 34, 1.2.2021., 6. lpp.) un C(2021) 8442 (OV C 473, 24.11.2021. 1. lpp.). Papildu informācija par pagaidu atbrīvojumu ir sniegta 24.–27. un 62. punktā Komisijas paziņojumā C(2021) 8442 par sesto grozījumu pagaidu regulējumā.

---

PIELIKUMS

Valstis, kurās riski uzskatāmi par nododamiem

| Beļģija | Kipra | Slovākija |
| --- | --- | --- |
| Bulgārija | Latvija | Somija |
| Čehija | Lietuva | Zviedrija |
| Dānija | Luksemburga | Austrālija |
| Vācija | Ungārija | Kanāda |
| Igaunija | Malta | Islande |
| Īrija | Nīderlande | Japāna |
| Grieķija | Austrija | Jaunzēlande |
| Spānija | Polija | Norvēģija |
| Francija | Portugāle | Šveice |
| Horvātija | Rumānija | Apvienotā Karaliste |
| Itālija | Slovēnija | Amerikas Savienotās Valstis |

Beļģija

Kipra

Slovākija

Bulgārija

Latvija

Somija

Čehija

Lietuva

Zviedrija

Dānija

Luksemburga

Austrālija

Vācija

Ungārija

Kanāda

Igaunija

Malta

Islande

Īrija

Nīderlande

Japāna

Grieķija

Austrija

Jaunzēlande

Spānija

Polija

Norvēģija

Francija

Portugāle

Šveice

Horvātija

Rumānija

Apvienotā Karaliste

Itālija

Slovēnija

Amerikas Savienotās Valstis

---

| 10.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 497/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 497/14

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10495 – WP / AP / T-MOBILE NETHERLANDS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 497/03)

Komisija 2021. gada 17. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10495. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10495. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 10.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 497/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 497/15

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2181, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/998 (ES) 2021/2177, par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

(2021/C 497/04)

Turpmākā informācija tiek darīta zināma personām, kas norādītas II pielikumā Padomes Lēmumam 2010/788/KĀDP (1), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2181 (2), un Ia pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1183/2005 (3), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/998 (ES) 2021/2177 (4), par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku.

Eiropas Savienības Padome ir pieņēmusi lēmumu, ka minētajos pielikumos norādītās personas būtu arī turpmāk jāiekļauj tādu personu un vienību sarakstos, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Lēmumā 2010/788/KĀDP un Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku. Pamatojums minēto personu iekļaušanai sarakstā ir izklāstīts minēto pielikumu attiecīgajos ierakstos.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu kompetentām attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iestādēm, kā norādīts Padomes Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 3. pantu).

Attiecīgās personas pirms 2022. gada 1. septembra, pievienojot apliecinošus dokumentus, var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, lūgumu nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā, kad Padome, ievērojot Lēmuma 2010/788/KĀDP 9. pantu, veiks nākamo pārskatīšanu.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju Padomes lēmumu apstrīdēt Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.

(2)  OV L 443, 10.12.2021., 75. lpp.

(3)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

(4)  OV L 443, 10.12.2021., 3. lpp.

---

| 10.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 497/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 497/17

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/788/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

(2021/C 497/05)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar iropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (1)16. pantu.

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums 2010/788/KĀDP (2), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2181 (3), un Padomes Regula (EK) Nr. 1183/2005 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 2021/2177 (5), par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku.

Šīs apstrādes darbības pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta RELEX (Ārējās attiecības) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir RELEX.1.C nodaļa, ar kuru var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Ar PĢS datu aizsardzības speciālistu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

Datu aizsardzības speciālists

data.protection@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt to personu sarakstu, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2010/788/KĀDP, ko groza ar Lēmumu (KĀDP) 2021/2181, un Regulu (EK) Nr. 1183/2005, kuru īsteno ar Īstenošanas Regulu (ES) 2021/2177.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā 2010/788/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 1183/2005 izklāstītajiem kritērijiem iekļaušanai sarakstā.

Savāktie personas dati ietver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus vajadzības gadījumā var sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētos ierobežojumus, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību īstenošanu, piemēram, piekļuves tiesībām, kā arī tiesībām pieprasīt labojumus vai izteikt iebildumus, tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus glabā 5 gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai no brīža, kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bijusi sākta.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.

(3)  OV L 443, 10.12.2021., 75. lpp.

(4)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

(5)  OV L 443, 10.12.2021., 3. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 10.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 497/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 497/19

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 9. decembris

(2021/C 497/06)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1311 |
| JPY | Japānas jena | 128,21 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4362 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85740 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2570 |
| CHF | Šveices franks | 1,0446 |
| ISK | Islandes krona | 147,40 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,1550 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,434 |
| HUF | Ungārijas forints | 365,81 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6045 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9493 |
| TRY | Turcijas lira | 15,6175 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5840 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4363 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,8186 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6672 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5446 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 331,42 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,0190 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,2114 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5305 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 265,76 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7693 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,045 |
| RUB | Krievijas rublis | 83,2976 |
| THB | Taizemes bāts | 37,960 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,2718 |
| MXN | Meksikas peso | 23,8011 |
| INR | Indijas rūpija | 85,5075 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1311

JPY

Japānas jena

128,21

DKK

Dānijas krona

7,4362

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85740

SEK

Zviedrijas krona

10,2570

CHF

Šveices franks

1,0446

ISK

Islandes krona

147,40

NOK

Norvēģijas krona

10,1550

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,434

HUF

Ungārijas forints

365,81

PLN

Polijas zlots

4,6045

RON

Rumānijas leja

4,9493

TRY

Turcijas lira

15,6175

AUD

Austrālijas dolārs

1,5840

CAD

Kanādas dolārs

1,4363

HKD

Hongkongas dolārs

8,8186

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6672

SGD

Singapūras dolārs

1,5446

KRW

Dienvidkorejas vona

1 331,42

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,0190

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,2114

HRK

Horvātijas kuna

7,5305

IDR

Indonēzijas rūpija

16 265,76

MYR

Malaizijas ringits

4,7693

PHP

Filipīnu peso

57,045

RUB

Krievijas rublis

83,2976

THB

Taizemes bāts

37,960

BRL

Brazīlijas reāls

6,2718

MXN

Meksikas peso

23,8011

INR

Indijas rūpija

85,5075

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 10.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 497/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 497/20

---

Īpašais ziņojums Nr. 25/2021

“ESF atbalsts ilgstoša bezdarba apkarošanai Pasākumiem jābūt mērķtiecīgākiem, pielāgotiem un uzraudzītiem”

(2021/C 497/07)

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts īpašais ziņojums Nr. 25/2021

“ESF atbalsts ilgstoša bezdarba apkarošanai Pasākumiem jābūt mērķtiecīgākiem, pielāgotiem un uzraudzītiem”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 10.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 497/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 497/21

---

Elektroniskās identifikācijas shēmas, par kurām paziņots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 9. panta 1. punktu (1)

(2021/C 497/08)

| Shēmas nosaukums | Shēmas eID līdzekļi | Paziņotāja dalībvalsts | Uzticamības līmenis | Par shēmu atbildīgā iestāde | ES Oficiālā Vēstneša publikācijas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācijas eID, balstīta uz izvērsto piekļuves kontroli | Valsts personas apliecība
  Elektroniskā uzturēšanās atļauja | Vācijas Federatīvā Republika | Augsts | Federālā Iekšlietu ministrija |
| Alt-Moabit 140 |
| 10557 Berlin |

Shēmas nosaukums

Shēmas eID līdzekļi

Paziņotāja dalībvalsts

Uzticamības līmenis

Par shēmu atbildīgā iestāde

ES Oficiālā Vēstneša publikācijas datums

Vācijas eID, balstīta uz izvērsto piekļuves kontroli

Valsts personas apliecība

Elektroniskā uzturēšanās atļauja

Vācijas Federatīvā Republika

Augsts

Federālā Iekšlietu ministrija

Alt-Moabit 140

10557 Berlin

DGI2@bmi.bund.de

+49 30186810

26.9.2017.

SPID — Publiskā digitālās identitātes sistēma

SPID eID līdzekļus piegādā:

| — | Aruba PEC S.p.A. |
| --- | --- |

—

Aruba PEC S.p.A.

| — | Namirial S.p.A. |
| --- | --- |

—

Namirial S.p.A.

| — | InfoCert S.p.A. |
| --- | --- |

—

InfoCert S.p.A.

| — | In.Te.S.A. S.p.A. |
| --- | --- |

—

In.Te.S.A. S.p.A.

| — | Poste Italiane S.p.A |
| --- | --- |

—

Poste Italiane S.p.A

| — | Register S.p.A. |
| --- | --- |

—

Register S.p.A.

| — | Sielte S.p.A. |
| --- | --- |

—

Sielte S.p.A.

| — | Telecom Italia |
| --- | --- |

—

Telecom Italia

Trust Technologies S.r.l.

Itālija

Augsts,

būtisks, zems

| Digitālā aģentūra AgID |
| --- |
| Itālija |
| Viale Liszt 21 |
| 00144 Roma |

Digitālā aģentūra AgID

Itālija

Viale Liszt 21

00144 Roma

eidas-spid@agid.gov.it

+39 0685264407

10.9.2018.

| — | Lepida S.p.A. |
| --- | --- |

—

Lepida S.p.A.

13.9.2019.

Valsts identifikācijas un autentifikācijas sistēma

(NIAS)

Personas identifikācijas apliecība (eOI)

Horvātijas Republika

Augsts

| Valsts administrācijas |
| --- |
| ministrija, Horvātijas |
| Republika |
| Maksimirska 63, |
| 10000 Zagreb |

Valsts administrācijas

ministrija, Horvātijas

Republika

Maksimirska 63,

10000 Zagreb

e-gradjani@uprava.hr

7.11.2018.

| | Igaunijas eID shēma: ID apliecība |
| --- | --- |

Igaunijas eID shēma: ID apliecība

| | Igaunijas eID shēma: RP apliecība |
| --- | --- |

Igaunijas eID shēma: RP apliecība

| | Igaunijas eID shēma: Digi-ID |
| --- | --- |

Igaunijas eID shēma: Digi-ID

| | Igaunijas eID shēma: e-uzturēšanās Digi-ID |
| --- | --- |

Igaunijas eID shēma: e-uzturēšanās Digi-ID

| | Igaunijas eID shēma: mobilā ID |
| --- | --- |

Igaunijas eID shēma: mobilā ID

| | Igaunijas eID shēma: diplomātiskā personas apliecība |
| --- | --- |

Igaunijas eID shēma: diplomātiskā personas apliecība

| — | ID apliecība |
| --- | --- |

—

ID apliecība

| — | RP apliecība |
| --- | --- |

—

RP apliecība

| — | Digi-ID |
| --- | --- |

—

Digi-ID

| — | e-uzturēšanās Digi-ID |
| --- | --- |

—

e-uzturēšanās Digi-ID

| — | mobilā ID |
| --- | --- |

—

mobilā ID

| — | diplomātiskā personas apliecība |
| --- | --- |

—

diplomātiskā personas apliecība

Igaunijas Republika

Augsts

| Policijas un robežsardzes pārvalde |
| --- |
| Pärnu mnt 139, |
| 15060 Tallinn |

Policijas un robežsardzes pārvalde

Pärnu mnt 139,

15060 Tallinn

eid@politsei.ee

+372 6123000

7.11.2018.

Documento Nacional de Identidad electrónico (DNIe)

Spānijas personas apliecība (DNIe)

Spānijas Karaliste

Augsts

| Iekšlietu ministrija |
| --- |
| Spānijas Karaliste |
| C/ Julián González |
| Segador, s/n |
| 28043 Madrid |

Iekšlietu ministrija

Spānijas Karaliste

C/ Julián González

Segador, s/n

28043 Madrid

divisiondedocumentacion@policia.es

7.11.2018.

Luksemburgas personas apliecība (eID karte)

Luksemburgas eID karte

Luksemburgas Lielhercogiste

Augsts

| Iekšlietu ministrija |
| --- |
| BP 10 |
| L-2010 Luxembourg |

Iekšlietu ministrija

BP 10

L-2010 Luxembourg

minint@mi.etat.lu

secretariat@ctie.etat.lu

+352 24784600

7.11.2018.

Beļģijas eID shēma FAS/ eCards

Beļģijas pilsoņa eCard

Ārvalstnieka eCard

Beļģijas Karaliste

Augsts

| Politika un atbalsts, Federālais dienests (BOSA)/Digitalizācijas ģenerāldirektorāts |
| --- |
| Simon Bolivarlaan 30, |
| 1000 Brussel |

Politika un atbalsts, Federālais dienests (BOSA)/Digitalizācijas ģenerāldirektorāts

Simon Bolivarlaan 30,

1000 Brussel

eidas@bosa.fgov.be

27.12.2018.

Cartão de Cidadão (CC)

Portugāles personas

apliecība (eID karte)

Portugāles Republika

Augsts

| AMA – Pārvaldes modernizācijas aģentūra |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55, 3o |
| 1150 - 294 Lisbon |

AMA – Pārvaldes modernizācijas aģentūra

Rua de Santa Marta 55, 3o

1150 - 294 Lisbon

ama@ama.pt

+351 217231200

28.2.2019.

GOV.UK Verify

GOV.UK Verify eID līdzekļus piegādā:

| — | Barclays |
| --- | --- |

—

Barclays

| — | Experian |
| --- | --- |

—

Experian

| — | Post Office |
| --- | --- |

—

Post Office

| — | SecureIdentity |
| --- | --- |

—

SecureIdentity

| — | Digidentity |
| --- | --- |

—

Digidentity

Apvienotā Karaliste

Būtisks,

zems

| Valdības digitālais dienests |
| --- |
| The White Chapel Building |
| 10 Whitechapel High St |
| London E1 8QS |

Valdības digitālais dienests

The White Chapel Building

10 Whitechapel High St

London E1 8QS

eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk

+44 78585008654

2.5.2019.

Itālijas eID uz Itālijas personas apliecības (CIE) pamata

Carta di Identità Elettronica (CIE)

Itālija

Augsts

| Iekšlietu ministrija |
| --- |
| Piazza del Viminale 1 |
| 00184 Roma |

Iekšlietu ministrija

Piazza del Viminale 1

00184 Roma

segreteriaservizidemografici@interno.it

+39 0646527751

13.9.2019.

Čehijas Republikas valsts identifikācijas shēma

Čehijas eID karte

Čehijas Republika

Augsts

| Čehijas Republikas Iekšlietu ministrija |
| --- |
| Nad Štolou 936/3 |
| P. O. BOX 21 |
| 170 34 Prague 7 |

Čehijas Republikas Iekšlietu ministrija

Nad Štolou 936/3

P. O. BOX 21

170 34 Prague 7

eidas@mvcr.cz

13.9.2019.

Nīderlandes elektroniskās identifikācijas sistēma (Afsprakenstelsel Elektronische Toegangsdiensten)

eHerkenning izdotie līdzekļi (uzņēmumiem)

Nīderlandes Karaliste

Augsts,

būtisks

| Iekšlietu un Karalistes |
| --- |
| attiecību ministrija - Logius |
| Postbus 96810 |
| 2509 JE Den Haag |

Iekšlietu un Karalistes

attiecību ministrija - Logius

Postbus 96810

2509 JE Den Haag

info@eherkenning.nl

13.9.2019.

Slovākijas eID shēma

Slovākijas eID karte

Slovākijas Republika

Augsts

| Slovākijas Republikas vicepremjera ieguldījumu un informatizācijas lietās birojs |
| --- |
| Štefánikova 15 |
| 811 05 Bratislava |

Slovākijas Republikas vicepremjera ieguldījumu un informatizācijas lietās birojs

Štefánikova 15

811 05 Bratislava

eidas@vicepremier.gov.sk

+421 220928177

18.12.2019.

Latvijas eID shēma

| | eID karte |
| --- | --- |

eID karte

| | eParaksts karte |
| --- | --- |

eParaksts karte

| | eParaksts karte+ |
| --- | --- |

eParaksts karte+

| | eParaksts |
| --- | --- |

eParaksts

Latvijas Republika

Augsts,

būtisks

| Latvijas Republikas |
| --- |
| Iekšlietu ministrijas |
| Pilsonības un |
| migrācijas lietu pārvalde (PMLP) |
| Čiekurkalna 1. līnija 1, k-3 |
| Rīga, LV-1026 |

Latvijas Republikas

Iekšlietu ministrijas

Pilsonības un

migrācijas lietu pārvalde (PMLP)

Čiekurkalna 1. līnija 1, k-3

Rīga, LV-1026

rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv

| Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs (LVRTC) |
| --- |
| Ērgļu iela 14, Rīga LV-1012 |

Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs (LVRTC)

Ērgļu iela 14, Rīga LV-1012

eparaksts@eparaksts.lv

18.12.2019.

Beļģijas eID shēma FAS / itsme®

itsme® mobilā lietotne

Beļģijas Karaliste

Augsts

| Politika un atbalsts, Federālais dienests (BOSA)/Digitalizācijas ģenerāldirektorāts |
| --- |
| Simon Bolivarlaan 30, |
| 1000 Brussel |

Politika un atbalsts, Federālais dienests (BOSA)/Digitalizācijas ģenerāldirektorāts

Simon Bolivarlaan 30,

1000 Brussel

eidas@bosa.fgov.be

18.12.2019.

Dānijas eID shēma (NemID)

| | NemID Key card |
| --- | --- |

NemID Key card

| | NemID mobile app |
| --- | --- |

NemID mobile app

| | NemID token |
| --- | --- |

NemID token

| | NemID on hardware |
| --- | --- |

NemID on hardware

| | NemID IVR |
| --- | --- |

NemID IVR

| | NemID Magna card (key card) |
| --- | --- |

NemID Magna card (key card)

Dānijas Karaliste

Būtisks

| Finanšu ministrijas Digitalizācijas pārvalde |
| --- |
| Landgreven 4 |
| 1017 Copenhagen K |

Finanšu ministrijas Digitalizācijas pārvalde

Landgreven 4

1017 Copenhagen K

digst@digst.dk

+45 33925200

8.4.2020.

Chave Móvel Digital (CMD)

Digital Mobile Key (mobile eID)

Portugāles Republika

Augsts

| AMA – Pārvaldes modernizācijas aģentūra |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55 3o |
| 1150 - 294 Lisbon |

AMA – Pārvaldes modernizācijas aģentūra

Rua de Santa Marta 55 3o

1150 - 294 Lisbon

ama@ama.pt

+351 217231200

8.4.2020.

Lietuvas eID shēma

(ATK - Asmens tapatybės kortelė)

Lietuvas personas apliecība

Lietuvas Republika

Augsts

| Lietuvas Republikas |
| --- |
| Iekšlietu ministrija |
| Šventaragio g. 2 |
| Vilnius LT-01510 |

Lietuvas Republikas

Iekšlietu ministrija

Šventaragio g. 2

Vilnius LT-01510

bendrasisd@vrm.lt

+370 52717130

21.8.2020.

Nīderlandes eID shēma (DigiD)

DigiD

Nīderlandes Karaliste

Būtisks,

augsts

| Karalistes iekšējo attiecību ministrija – Logius |
| --- |
| Postbus 96810 2509 JE |
| The Hague |

Karalistes iekšējo attiecību ministrija – Logius

Postbus 96810 2509 JE

The Hague

logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl

21.8.2020.

Maltas eID shēma

(Identity Malta)

Elektroniskā personas apliecība (e-ID karte) Uzturēšanās dokuments (e-RP karte)

Maltas Republika

Augsts

| Identity Malta |
| --- |
| Castagna Building Valley Road, Msida |

Identity Malta

Castagna Building Valley Road, Msida

enquiries@identitymalta.com

+356 25904900

10.12.2021.

Francijas eID shēma (FranceConnect+ / La Poste digitālā identifikācija)

L’Identité numérique La Poste (La Poste mobilā lietotne)

Francijas Republika

Būtisks

| DINUM (starpministriju digitālā direkcija) |
| --- |
| 20 avenue de Ségur 75007 PARIS |

DINUM (starpministriju digitālā direkcija)

20 avenue de Ségur 75007 PARIS

eidas@franceconnect.gouv.fr

10.12.2021

---

(1)  OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 10.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 497/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 497/25

---

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2021/C 497/09)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantam (1).

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“COLLI BERICI”

PDO-IT-A0450-AM02

Pieteikuma iesniegšanas datums: 2018. gada 13. jūlijā.

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants. Grozījums, kas nav maznozīmīgs

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   Pusdzirkstošo vīnu kategorijas un Novello veida svītrošana

Ar nosaukumu “Colli Berici” apzīmētā produkta veidu vispārējas pārskatīšanas satvarā no baltvīnu klāsta ir svītrota pusdzirkstošo vīnu kategorija, bet no sarkanvīnu klāsta — Novello veids.

Šīs izmaiņas pieprasītas, jo minētais nosaukums ne pusdzirkstošajam vīnam, ne Novello veidam nav izmantots kopš 2014. ražas gada.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 1., 2., 5., 6., 7. un 8. punktu un vienotā dokumenta 4. un 5.2. punktu.

2.2.   Superiore veida ieviešana Bianco (baltajiem) un Rosso (sarkanajiem) vīniem

Ar šo grozījumu ievieš Bianco Superiore un Rosso Superiore veidus, uz kuriem attieksies stingrākas tehniskās un kvalitātes prasības saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz tradicionālo apzīmējumu “Superiore”.

Konkrētāk, uz “Colli Berici”Bianco Superiore attiecas šādi noteikumi:

| — | maksimālā vīnogu raža no hektāra ir mazāka nekā parastajam Bianco veidam (16 000 kg/ha vietā — 14 000 kg/ha), |
| --- | --- |

—

maksimālā vīnogu raža no hektāra ir mazāka nekā parastajam Bianco veidam (16 000 kg/ha vietā — 14 000 kg/ha),

| — | vīnogu minimālais dabiskais spirta saturs ir 10,50 tilp. %, un vīna minimālais kopējais spirta saturs ir 12 tilp. %, kas ir par 1 % vairāk nekā parastajam Bianco veidam. |
| --- | --- |

—

vīnogu minimālais dabiskais spirta saturs ir 10,50 tilp. %, un vīna minimālais kopējais spirta saturs ir 12 tilp. %, kas ir par 1 % vairāk nekā parastajam Bianco veidam.

Uz “Colli Berici”Rosso Superiore attiecas šādi noteikumi:

| — | maksimālā vīnogu raža no hektāra ir mazāka nekā parastajam Rosso veidam (15 000 kg/ha vietā — 13 500 kg/ha), |
| --- | --- |

—

maksimālā vīnogu raža no hektāra ir mazāka nekā parastajam Rosso veidam (15 000 kg/ha vietā — 13 500 kg/ha),

| — | vīnogu minimālais dabiskais spirta saturs ir 11 tilp. %, un vīna minimālais kopējais spirta saturs ir 12,50 tilp. %, kas ir par 1 % vairāk nekā parastajam Rosso veidam. |
| --- | --- |

—

vīnogu minimālais dabiskais spirta saturs ir 11 tilp. %, un vīna minimālais kopējais spirta saturs ir 12,50 tilp. %, kas ir par 1 % vairāk nekā parastajam Rosso veidam.

Turklāt ir pievienota prasība attiecībā uz agrāko datumu, kurā jaunos Superiore veidus var nodot patēriņam, un ir noteiktas citas to fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.

Šis grozījums jāizdara, lai patērētājiem varētu piedāvāt plašāku produktu klāstu, ieskaitot augstākās kvalitātes vīnu, kas iegūts, samazinot vīnogu ražu no hektāra, kā rezultātā gan vīnogās, gan vīnos veidojas augstāks spirta saturs.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 1., 2., 4., 5., 6., 7. un 8. punktu un vienotā dokumenta 4., 5.2. un 9. punktu.

2.3.   Grozīts šķirņu maisījums Bianco un Rosso veidam

Bianco veida vīnā šķirnei “Garganega” tagad jāveido no 30 % līdz 60 %, salīdzinot ar iepriekšējiem 50–100 %. Šķirņu maisījumā patlaban jāiekļauj arī šķirne “Sauvignon”, kuras daudzumam jāveido no 20 % līdz 50 %.

Rosso veida vīnā šķirnei “Merlot” jāveido vismaz 50 %, kā iepriekš, savukārt maksimālais daudzums ir samazināts no 100 % līdz 65 %. Turklāt šķirņu maisījumā tagad jāiekļauj šķirne “Tai Rosso” 20–50 % apmērā, savukārt “Pinot Nero”, “Cabernet Franc”, “Cabernet Sauvignon” un “Carmenère” var veidot līdz 30 %. Nearomātiskās sarkanās vīnogas, kas nav minētas iepriekš, var veidot ne vairāk kā 15 %, salīdzinot ar iepriekšējiem 50 %.

Pēc testēšanas vairāku gadu garumā, kad šķirne “Garganega” dažādās proporcijās tika jaukta ar daudzām baltogu šķirnēm, kas, to papildinot, ir tradicionāli izmantotas Bianco veida ražošanā, no vislabāk pielāgotajām šķirnēm, kuras tradicionāli audzē ar ACVN “Colli Berici” apzīmētā produkta ražošanas apgabalā, par papildu šķirni, kas vislabāk piemērota Bianco veida ražošanai, tika atzīta šķirne “Sauvignon”, jo tā konsekventāk izceļ minētā veida tipiskās aromātiskās un garšas īpašības.

Pēc vairākus gadus ilgas testēšanas tika arīdzan nolemts mainīt šķirņu maisījumu Rosso veidam, iekļaujot vietējo šķirni “Tai Rosso” kā reprezentatīvāko sarkanogu šķirni, kas tradicionāli audzēta šajā apgabalā, jo tika konstatēts, ka tā konsekventi un skaidri noteiktā veidā izceļ vīna tipiskās aromātiskās un garšas īpašības, kā arī tā izskatu.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

2.4.   “Colli Berici” Bianco/Rosso: pievienota vīnogu maksimālā raža no hektāra un vīnogu minimālais dabiskais spirta saturs tilpuma % un palielināta vīnogu raža no hektāra

Attiecībā uz Bianco un Rosso veidiem ir pievienota vīnogu maksimālā raža no hektāra un vīnogu minimālais dabiskais spirta saturs tilpuma %. Pašreizējā specifikācijā šīs vērtības nebija konkrēti norādītas, bet attiecībā uz atsevišķu šķirņu vīnogām, kas tika jauktas kopā vīnu gatavošanai, tika noteiktas kā vidējā svērtā vērtība.

Tāpēc ir pievienotas šādas vērtības:

maksimālā vīnogu raža no hektāra:

| — | “Colli Berici”Bianco: 16 000 kg/ha, |
| --- | --- |

—

“Colli Berici”Bianco: 16 000 kg/ha,

| — | “Colli Berici”Rosso: 15 000 kg/ha; |
| --- | --- |

—

“Colli Berici”Rosso: 15 000 kg/ha;

vīnogu minimālais dabiskais spirta saturs tilpuma %:

| — | “Colli Berici”Bianco: 9,50 %, |
| --- | --- |

—

“Colli Berici”Bianco: 9,50 %,

| — | “Colli Berici”Rosso: 10,00 %. |
| --- | --- |

—

“Colli Berici”Rosso: 10,00 %.

Papildus tam attiecībā uz šiem diviem veidiem vīnogu raža no hektāra ir palielināta šādi:

| — | “Colli Berici”Bianco: no 13 000 kg/ha (atsevišķu šķirņu vidējā svērtā vērtība) līdz 16 000 kg/ha, |
| --- | --- |

—

“Colli Berici”Bianco: no 13 000 kg/ha (atsevišķu šķirņu vidējā svērtā vērtība) līdz 16 000 kg/ha,

| — | “Colli Berici”Rosso: no 12 500 kg/ha (atsevišķu šķirņu vidējā svērtā vērtība) līdz 15 000 kg/ha. |
| --- | --- |

—

“Colli Berici”Rosso: no 12 500 kg/ha (atsevišķu šķirņu vidējā svērtā vērtība) līdz 15 000 kg/ha.

Pirmais grozījums ir tikai redakcionāls, jo maksimālā vīnogu raža no hektāra un minimālais dabiskais spirta saturs tilpuma % vīnogām, ko izmanto Bianco un Rosso veida ražošanā, tagad ir skaidri norādīts, nevis — kā pašreizējā specifikācijā — attiecībā uz katras šķirnes vīnogām, ko jauc kopā, lai ražotu vīnus, noteikts kā vidējā svērtā vērtība.

Tādējādi ar šo grozījumu tiek dotas precīzas un iepriekš noteiktas vērtības, kas nav atkarīgas no tā, kādas vīnogu šķirnes tiks izmantotas.

Turklāt šis grozījums izriet no iepriekš aprakstītās Bianco Superiore un Rosso Superiore kā jaunu veidu pievienošanas, jo tas ļauj skaidri nošķirt attiecīgās vērtības (vīnogu maksimālo ražu no hektāra un minimālo dabisko spirta saturu tilpuma %) Bianco un Rosso veidam, salīdzinot ar ierobežojošākām vērtībām, kas noteiktas vīnogām, kuras paredzētas jauno veidu ražošanai ar tradicionālo apzīmējumu “Superiore”.

Attiecībā uz otro grozījumu — nelielais maksimālās vīnogu ražas no hektāra palielinājums izriet no šajā apgabalā faktiski iegūtās ražas. Konkrētāk, testēšana, kas veikta attiecībā uz audzēšanas paņēmieniem un klimata tendencēm, ir parādījusi, ka gan vīnogas, gan no tām ražotie vīni saglabā tos pašus augstas kvalitātes standartus.

Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punktu un vienotā dokumenta 5.2. punktu.

2.5.   Papildu noteikumi attiecībā uz iepakošanu

Maksimālais to stikla pudeļu izmērs, kuras izmanto ar ACVN “Colli Berici” apzīmētiem vīniem, ir palielināts no 5 līdz 9 litriem.

Skrūvējamus vāciņus ar garu, plānu apakšmalu, ko varēja izmantot tikai pudelēm, kuru tilpums nepārsniedz 1,5 litrus, tagad atļauts izmantot arī šādām lielākām stikla pudelēm. Minētajām lielākām stikla pudelēm patlaban ir atļauti arī T-veida stikla aizbāžņi.

Dzirkstošajiem vīniem izmantotajiem aizbāžņiem jāatbilst spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Alternatīvi stikla pudelēm izmantojamā vīna apvalka, kas izgatavots no polietilēna vai poliestera daudzslāņu plastmasas un ievietots kartona vai cita stingra materiāla kārbā, tilpums vairs nav ierobežots līdz 2 litriem vai lielākam tilpumam.

Turklāt šādu trauku maksimālais tilpums no 5 litriem ir palielināts līdz 20 litriem.

Norādīts, ka šādus alternatīvus traukus nedrīkst izmantot Superiore un Riserva veidiem.

Lai ražotāji varētu ātri reaģēt uz dažādu starptautisko tirgu prasībām, tiem jāļauj saviem vīniem izmantot atbilstošu iepakojumu. Tas jo īpaši attiecas uz Vācijas un Ziemeļeiropas tirgu, kur jau tagad pastāv ievērojams pieprasījums pēc vīna, kas tiek pārdots pudelēs ar skrūvējamu vāciņu vai stikla aizbāzni vai alternatīvā dažāda izmēra iepakojumā.

Ražotājiem ir dota arī iespēja izmantot lielākas stikla pudeles, lai reaģētu uz tirgus dalībnieku un kolekcionāru pieprasījumu pēc šādām pudelēm.

Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8. punktu un vienotā dokumenta 9. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Colli Berici

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

1.   “Colli Berici” Bianco — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: maiga, ar gatavu balto augļu niansēm.

Garša: sausa, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 10,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   “Colli Berici” Bianco Superiore — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai.

Smarža: intensīva, ar gatavu balto augļu niansēm.

Garša: sausa, harmoniska, ar labu struktūru, izsmalcināta.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   “Colli Berici” Bianco Spumante — kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: dažādi gaišas salmu dzeltenas krāsas toņi, spilgta.

Smarža: maiga, augļaina, nedaudz aromātiska, ar ziedu niansēm.

Garša: no brut līdz demi-sec jeb pussausa; svaiga, izsmalcināta, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 5,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 5,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4.   “Colli Berici” Bianco Passito — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: zeltaini dzeltena.

Smarža: vīnaina, intensīva, paliekoša.

Garša: salda, gatavu augļu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 14,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11,50 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11,50

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   “Colli Berici” Rosso — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: intensīva sarkanogu smarža.

Garša: vairāk vai mazāk sausa, harmoniska, noapaļota, samtaina.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6.   “Colli Berici” Rosso Superiore — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: intensīva, paliekoša, ar sarkanogu niansēm, dažkārt pikanta.

Garša: sausa, harmoniska, strukturēta.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 24,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7.   “Colli Berici” Rosso Riserva — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: intensīva, paliekoša, ar sarkanogu niansēm, dažkārt pikanta.

Garša: sausa, harmoniska, strukturēta.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 24,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8.   “Colli Berici” Spumante (klasiskā metode) — kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: mainīgas intensitātes salmu dzeltena.

Smarža: izsmalcināta, ar maigām rauga niansēm, kā arī ziedu un gatavu balto augļu niansēm.

Garša: no extra brut līdz demi-sec, tipiska, dzīvīga, harmoniska, noapaļota.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9.   “Colli Berici” Spumante Rosato/Rosé (klasiskā metode) — kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādi gaiši rozā krāsas toņi.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga, sarežģīta, ar maigām rauga un ogu niansēm.

Garša: no extra brut līdz demi-sec, tipiska, dzīvīga, harmoniska un vidēji miesīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17,0 g/l.

Atlikumcukuri: 15–33 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10.   “Colli Berici”“Garganega”/“Garganego” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: gaiši zeltaini salmu dzeltena.

Smarža: nedaudz vīnaina, ar savdabīgu aromātu, kas raksturīgs šķirnei.

Garša: sausa, rūgtena un harmoniska, vidēji miesīga, ar optimālu skābumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11.   “Colli Berici”“Tai” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: maigi vīnaina.

Garša: sausa, harmoniska, svaiga un miesīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

12.   “Colli Berici”“Sauvignon” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: maiga, raksturīga šķirnei.

Garša: sausa, harmoniska, svaiga un miesīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

13.   “Colli Berici”“Pinot Bianco” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: gaiši salmu dzeltena.

Smarža: maigi intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: harmoniska, noapaļota, samtaina.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

14.   “Colli Berici”“Pinot Nero” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk oranža.

Smarža: maiga.

Garša: sausa un aromātiska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

15.   “Colli Berici”“Pinot Grigio” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz vara dzeltenai.

Smarža: maiga, patīkama, raksturīga šķirnei.

Garša: sausa, harmoniska, samtaina.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

16.   “Colli Berici”“Chardonnay” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmu dzeltena ar gaiši zaļganām nokrāsām.

Smarža: maiga, raksturīga šķirnei, izsmalcināta, patīkama.

Garša: sausa, harmoniska, zīdaina, raksturīga šķirnei.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

17.   “Colli Berici”“Manzoni Bianco” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmu dzeltena.

Smarža: maiga, viegla, raksturīga šķirnei.

Garša: sausa, harmoniska.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

18.   “Colli Berici”“Tai Rosso” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: gaiši rubīnsarkana.

Smarža: vīnaina, raksturīga šķirnei.

Garša: patīkama, rūgtena un harmoniska, ar optimālu tanīnu daudzumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

19.   “Colli Berici”“Tai Rosso” Riserva — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: spilgti rubīnsarkana.

Smarža: vīnaina, intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: patīkama, rūgtena un harmoniska, ar optimālu tanīnu daudzumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

20.   “Colli Berici”“Tai Rosso” Spumante — kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: gaiši rubīnsarkana.

Smarža: augļaina, intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: no brut līdz demi-sec; svaiga, dzīvīga, augļaina, rūgtena.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

21.   “Colli Berici”“Merlot” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana.

Smarža: vīnaina, patīkami intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: maiga, harmoniska, pilnmiesīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

22.   “Colli Berici”“Merlot” Riserva — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: tumši rubīnsarkana.

Smarža: vīnaina, patīkami intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: maiga, harmoniska, pilnmiesīga.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

23.   “Colli Berici”“Cabernet” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: tumši rubīnsarkana.

Smarža: patīkami intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: sausa un spēcīga, ar optimālu tanīnu daudzumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

24.   “Colli Berici”“Cabernet” Riserva — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: tumši rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: patīkami intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: sausa un spēcīga, ar optimālu tanīnu daudzumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

25.   “Colli Berici”“Cabernet Sauvignon” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: spilgti rubīnsarkana.

Smarža: vīnaina, raksturīga šķirnei, intensīva.

Garša: vairāk vai mazāk sausa, noapaļota, samtaina.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

26.   “Colli Berici”“Cabernet Sauvignon” Riserva — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: spilgti rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: vīnaina, intensīva, paliekoša.

Garša: vairāk vai mazāk sausa, noapaļota, samtaina.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

27.   “Colli Berici”“Cabernet Franc” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: spilgti rubīnsarkana.

Smarža: vīnaina, raksturīga šķirnei, intensīva.

Garša: sausa, noapaļota.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

28.   “Colli Berici”“Cabernet Franc” Riserva — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: spilgti rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: raksturīga šķirnei, paliekoša.

Garša: sausa, noapaļota.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

29.   “Colli Berici”“Carmenère” — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: tumši rubīnsarkana.

Smarža: patīkami intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: sausa un spēcīga, ar optimālu tanīnu daudzumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 18,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

30.   “Colli Berici”“Carmenère” Riserva — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: tumši rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: sausa un spēcīga, ar optimālu tanīnu daudzumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

31.   “Colli Berici” Barbarano Rosso / “Colli Berici” Barbarano — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: gaiši rubīnsarkana.

Smarža: vīnaina, intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: patīkama un harmoniska, ar optimālu tanīnu daudzumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

32.   “Colli Berici” Barbarano Rosso / “Colli Berici” Barbarano Riserva — vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: spilgti rubīnsarkana.

Smarža: vīnaina, intensīva, raksturīga šķirnei.

Garša: rūgtena un harmoniska, ar optimālu tanīnu daudzumu.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 13,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

33.   “Colli Berici” Barbarano Rosso / “Colli Berici” Barbarano Spumante — kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorija

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: gaiši rubīnsarkana.

Smarža: intensīva, ar aveņu un jāņogu niansēm.

Garša: no brut līdz demi-sec; svaiga, dzīvīga, augļaina, rūgtena.

Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): 11,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17,0 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē — 5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

—

b.   Maksimālās ražas

| 1. | Bianco, Bianco Spumante, Bianco Passito |
| --- | --- |

1.

Bianco, Bianco Spumante, Bianco Passito

16 000 kg vīnogu no hektāra

| 2. | Bianco Superiore, “Garganega” |
| --- | --- |

2.

Bianco Superiore, “Garganega”

14 000 kg vīnogu no hektāra

| 3. | Rosso |
| --- | --- |

3.

Rosso

15 000 kg vīnogu no hektāra

| 4. | Rosso Superiore |
| --- | --- |

4.

Rosso Superiore

13 500 kg vīnogu no hektāra

| 5. | Rosso Riserva |
| --- | --- |

5.

Rosso Riserva

12 500 kg vīnogu no hektāra

| 6. | “Chardonnay”, Spumante (klasiskā metode), Rosé Spumante (klasiskā metode), “Merlot”, “Merlot”Riserva |
| --- | --- |

6.

“Chardonnay”, Spumante (klasiskā metode), Rosé Spumante (klasiskā metode), “Merlot”, “Merlot”Riserva

13 000 kg vīnogu no hektāra

| 7. | “Tai”, “Sauvignon”, “Pinot Bianco”, “Pinot Nero”, “Pinot Grigio”, “Manzoni Bianco”, “Tai Rosso”, “Tai Rosso”Riserva, “Tai Rosso”Spumante |
| --- | --- |

7.

“Tai”, “Sauvignon”, “Pinot Bianco”, “Pinot Nero”, “Pinot Grigio”, “Manzoni Bianco”, “Tai Rosso”, “Tai Rosso”Riserva, “Tai Rosso”Spumante

12 000 kg vīnogu no hektāra

| 8. | “Cabernet”, “Cabernet”Riserva, “Cabernet Sauvignon”, “Cabernet Sauvignon”Riserva, “Cabernet Franc”, “Cabernet Franc”Riserva |
| --- | --- |

8.

“Cabernet”, “Cabernet”Riserva, “Cabernet Sauvignon”, “Cabernet Sauvignon”Riserva, “Cabernet Franc”, “Cabernet Franc”Riserva

12 000 kg vīnogu no hektāra

| 9. | “Carmenère”, “Carmenère”Riserva |
| --- | --- |

9.

“Carmenère”, “Carmenère”Riserva

12 000 kg vīnogu no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

| A. | Ar ACVN “Colli Berici” apzīmēto vīnu ražošanas apgabals aptver šādu pašvaldību visu administratīvo teritoriju: Albettone, Alonte, Altavilla, Arcugnano, Barbarano Vicentino, Brendola, Castegnero, Grancona, Mossano, Nanto, Orgiano, San Germano dei Berici, Sovizzo, Villaga un Zovencedo, kā arī daļu šādu pašvaldību administratīvās teritorijas: Asigliano Veneto, Campiglia dei Berici, Creazzo, Longare, Lonigo, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Sarego, Sossano un Vicenza. |
| --- | --- |

A.

Ar ACVN “Colli Berici” apzīmēto vīnu ražošanas apgabals aptver šādu pašvaldību visu administratīvo teritoriju: Albettone, Alonte, Altavilla, Arcugnano, Barbarano Vicentino, Brendola, Castegnero, Grancona, Mossano, Nanto, Orgiano, San Germano dei Berici, Sovizzo, Villaga un Zovencedo, kā arī daļu šādu pašvaldību administratīvās teritorijas: Asigliano Veneto, Campiglia dei Berici, Creazzo, Longare, Lonigo, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Sarego, Sossano un Vicenza.

| B. | Ar ACVN “Colli Berici”Barbarano apzīmēto vīnu ražošanas apgabals aptver daļu šādu pašvaldību administratīvās teritorijas: Longare, Castegnero, Villaga, Barbarano Vicentino, Mossano un Nanto.
  Minētā apgabala robeža ir aprakstīta turpmāk.
  Sākot no Palazzo Bianco, kas atrodas Lumignano, Longare pašvaldības teritorijā, robeža virzās pa pašvaldības nozīmes ceļu uz Castegnero garām 21 m augstam punktam un cauri ciemata centram. Pa šo ceļu tā turpinās, līdz savienojas ar taku, kas veido robežu starp Costalunga un Cozza, to atstājot krustojumā ar Dei Monti provinces nozīmes ceļu 23 m augstumā. Tā turpinās pa pašvaldības nozīmes ceļu cauri ciemata centram līdz 24 m augstumam, 25 m augstumā pagriežoties pa kreisi un turpinoties pa šo ceļu līdz Cà Ghiotto (21 m augstumā). Turpinoties taisni, tā ved cauri Gianesini Orfalia saimniecības vārtiem un virzās pa taku, kas robežojas ar grāvi, līdz 18 m augstumā atkal savienojas ar pašvaldības nozīmes ceļu uz Mossano. Pēc tam tā pagriežas pa labi ziemeļaustrumu virzienā uz Villa Montruglio un virzās līdz vietai, kur savienojas ar augstuma līniju, kas iezīmē kalna kontūru, sekojot tai līdz Palù, kur savienojas ar pašvaldības nozīmes ceļu uz Mossano. Tā turpinās pa šo kontūrlīniju, šķērsojot 20 m augstuma atzīmi pie Pozzole, 21 m, 19 m un 20 m augstumu pie Cà Salvi, un pēc tam atkal savienojas ar Dorsale dei Berici provinces nozīmes ceļu. Pēc pagriešanās pa labi tā virzās pa šo ceļu līdz krustojumam ar Sottocosta pašvaldības nozīmes ceļu un tad pa šo ceļu turpinās līdz 19 m augstumam. Pēc tam tā pagriežas pa labi, sasniedzot 28 m augstumu, bet tad — pa kreisi, virzoties pa ceļu līdz Casa Faggionato (25 m augstumā). No turienes tā ved pa augstuma līniju, kas iezīmē kalna kontūru, līdz atkal savienojas ar Dorsale dei Berici provinces nozīmes ceļu, virzoties pa šo ceļu uz dienvidiem līdz krustojumam ar ceļu uz Villaga 19 m augstumā. Pēc tam tā nogriežas pa labi, vedot pa pašvaldības nozīmes ceļu līdz Toara un šķērsojot Case Paradiso (23 m augstumā), un no turienes virzās uz dienvidiem caur 21 m un 20 m augstiem punktiem, Bagno di Villaga un Forno. Uzreiz pēc 21 m augstuma atzīmes tā pagriežas pa labi un turpinās rietumu virzienā garām Cà Oche, pagriežas pa labi, šķērsojot 22 m, 19 m augstumu un Ronca Salgan ceļu. No Toara tā ved pa ceļu uz Pozzolo, pirmajā līkumā turpinoties taisni un šķērsojot 20 m augstumu un Tapparo straumi, un tad turpinās līdz robežai ziemeļrietumu virzienā aiz 22 m augstuma punkta, līdz savienojas ar ceļu augšpus Tarche ciemata (96 m augstumā).
  Šeit tā savienojas ar ceļu uz Pozzolo, pa kuru virzās līdz krustojumam ar pašvaldības nozīmes ceļu uz Barbarano. Pēc Crosaron un 192 m augstuma šķērsošanas tā turpinās pa kontūrlīniju (200 m augstumā) garām Colonia de Giovanni līdz Dorsale dei Berici ceļam, kuru tā šķērso gandrīz 206 m augstumā. No turienes tā turpinās gar mežmalu lejpus Monte della Cengia, šķērsojot 356 m, 250 m un 290 m augstuma punktus, un atkal savienojas ar pašvaldības nozīmes ceļu no Mossano uz Crosara. Pa šo ceļu tā ved līdz Cà Leonardi un tad turpinās gar mežmalu, virzoties augšpus Cà Rigo līdz Cà Marziai. No turienes tā ved pa zemes ceļu, līdz pie Monte della Torretta savienojas ar Nanto-Monti pašvaldības nozīmes ceļu. Pa šo pašvaldības nozīmes ceļu tā turpinās austrumu virzienā līdz Chiesa Vecchia di Nanto. No turienes tā turpinās uz ziemeļiem gar mežmalu, virzoties augšpus Cà Lunardi (193 m augstumā), turpinās cauri 106 m augstuma punktam un tad ved uz ziemeļiem no Castegnero 93 m augstumā. No turienes tā turpinās pa kontūrlīniju (100 m augstumā) līdz Lumignano kapsētai. Tā šķērso 73 m un 25 m augstuma punktus, turpinoties līdz Palazzo Bianco, kas ir sākumpunkts. Šajā apgabalā ietilpst arī kalni ap Castello di Belvedere, ko norāda kontūrlīnija 28 m augstumā. |
| --- | --- |

B.

Ar ACVN “Colli Berici”Barbarano apzīmēto vīnu ražošanas apgabals aptver daļu šādu pašvaldību administratīvās teritorijas: Longare, Castegnero, Villaga, Barbarano Vicentino, Mossano un Nanto.

Minētā apgabala robeža ir aprakstīta turpmāk.

Sākot no Palazzo Bianco, kas atrodas Lumignano, Longare pašvaldības teritorijā, robeža virzās pa pašvaldības nozīmes ceļu uz Castegnero garām 21 m augstam punktam un cauri ciemata centram. Pa šo ceļu tā turpinās, līdz savienojas ar taku, kas veido robežu starp Costalunga un Cozza, to atstājot krustojumā ar Dei Monti provinces nozīmes ceļu 23 m augstumā. Tā turpinās pa pašvaldības nozīmes ceļu cauri ciemata centram līdz 24 m augstumam, 25 m augstumā pagriežoties pa kreisi un turpinoties pa šo ceļu līdz Cà Ghiotto (21 m augstumā). Turpinoties taisni, tā ved cauri Gianesini Orfalia saimniecības vārtiem un virzās pa taku, kas robežojas ar grāvi, līdz 18 m augstumā atkal savienojas ar pašvaldības nozīmes ceļu uz Mossano. Pēc tam tā pagriežas pa labi ziemeļaustrumu virzienā uz Villa Montruglio un virzās līdz vietai, kur savienojas ar augstuma līniju, kas iezīmē kalna kontūru, sekojot tai līdz Palù, kur savienojas ar pašvaldības nozīmes ceļu uz Mossano. Tā turpinās pa šo kontūrlīniju, šķērsojot 20 m augstuma atzīmi pie Pozzole, 21 m, 19 m un 20 m augstumu pie Cà Salvi, un pēc tam atkal savienojas ar Dorsale dei Berici provinces nozīmes ceļu. Pēc pagriešanās pa labi tā virzās pa šo ceļu līdz krustojumam ar Sottocosta pašvaldības nozīmes ceļu un tad pa šo ceļu turpinās līdz 19 m augstumam. Pēc tam tā pagriežas pa labi, sasniedzot 28 m augstumu, bet tad — pa kreisi, virzoties pa ceļu līdz Casa Faggionato (25 m augstumā). No turienes tā ved pa augstuma līniju, kas iezīmē kalna kontūru, līdz atkal savienojas ar Dorsale dei Berici provinces nozīmes ceļu, virzoties pa šo ceļu uz dienvidiem līdz krustojumam ar ceļu uz Villaga 19 m augstumā. Pēc tam tā nogriežas pa labi, vedot pa pašvaldības nozīmes ceļu līdz Toara un šķērsojot Case Paradiso (23 m augstumā), un no turienes virzās uz dienvidiem caur 21 m un 20 m augstiem punktiem, Bagno di Villaga un Forno. Uzreiz pēc 21 m augstuma atzīmes tā pagriežas pa labi un turpinās rietumu virzienā garām Cà Oche, pagriežas pa labi, šķērsojot 22 m, 19 m augstumu un Ronca Salgan ceļu. No Toara tā ved pa ceļu uz Pozzolo, pirmajā līkumā turpinoties taisni un šķērsojot 20 m augstumu un Tapparo straumi, un tad turpinās līdz robežai ziemeļrietumu virzienā aiz 22 m augstuma punkta, līdz savienojas ar ceļu augšpus Tarche ciemata (96 m augstumā).

Šeit tā savienojas ar ceļu uz Pozzolo, pa kuru virzās līdz krustojumam ar pašvaldības nozīmes ceļu uz Barbarano. Pēc Crosaron un 192 m augstuma šķērsošanas tā turpinās pa kontūrlīniju (200 m augstumā) garām Colonia de Giovanni līdz Dorsale dei Berici ceļam, kuru tā šķērso gandrīz 206 m augstumā. No turienes tā turpinās gar mežmalu lejpus Monte della Cengia, šķērsojot 356 m, 250 m un 290 m augstuma punktus, un atkal savienojas ar pašvaldības nozīmes ceļu no Mossano uz Crosara. Pa šo ceļu tā ved līdz Cà Leonardi un tad turpinās gar mežmalu, virzoties augšpus Cà Rigo līdz Cà Marziai. No turienes tā ved pa zemes ceļu, līdz pie Monte della Torretta savienojas ar Nanto-Monti pašvaldības nozīmes ceļu. Pa šo pašvaldības nozīmes ceļu tā turpinās austrumu virzienā līdz Chiesa Vecchia di Nanto. No turienes tā turpinās uz ziemeļiem gar mežmalu, virzoties augšpus Cà Lunardi (193 m augstumā), turpinās cauri 106 m augstuma punktam un tad ved uz ziemeļiem no Castegnero 93 m augstumā. No turienes tā turpinās pa kontūrlīniju (100 m augstumā) līdz Lumignano kapsētai. Tā šķērso 73 m un 25 m augstuma punktus, turpinoties līdz Palazzo Bianco, kas ir sākumpunkts. Šajā apgabalā ietilpst arī kalni ap Castello di Belvedere, ko norāda kontūrlīnija 28 m augstumā.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

| | “Cabernet Franc N.” — “Cabernet” |
| --- | --- |

“Cabernet Franc N.” — “Cabernet”

| | “Cabernet Sauvignon N.” — “Cabernet” |
| --- | --- |

“Cabernet Sauvignon N.” — “Cabernet”

| | “Carmenère N.” — “Cabernet” |
| --- | --- |

“Carmenère N.” — “Cabernet”

| | “Chardonnay B.” |
| --- | --- |

“Chardonnay B.”

| | “Durella B.” — “Durello” |
| --- | --- |

“Durella B.” — “Durello”

| | “Garganega B.” |
| --- | --- |

“Garganega B.”

| | “Grapariol B.” |
| --- | --- |

“Grapariol B.”

| | “Incrocio Bianco Fedit 51 C.S.G.B.” |
| --- | --- |

“Incrocio Bianco Fedit 51 C.S.G.B.”

| | “Manzoni Bianco B.” — “Incrocio Manzoni 6.0.13 B.” |
| --- | --- |

“Manzoni Bianco B.” — “Incrocio Manzoni 6.0.13 B.”

| | “Marzemina Bianca B.” — “Marzemina” |
| --- | --- |

“Marzemina Bianca B.” — “Marzemina”

| | “Merlot N.” |
| --- | --- |

“Merlot N.”

| | “Pinot Bianco B.” |
| --- | --- |

“Pinot Bianco B.”

| | “Pinot Grigio” |
| --- | --- |

“Pinot Grigio”

| | “Pinot Nero N.” |
| --- | --- |

“Pinot Nero N.”

| | “Riesling Italico B.” — “Riesling” |
| --- | --- |

“Riesling Italico B.” — “Riesling”

| | “Riesling Renano B.” — “Riesling” |
| --- | --- |

“Riesling Renano B.” — “Riesling”

| | “Sauvignon B.” |
| --- | --- |

“Sauvignon B.”

| | “Tocai Friulano B.” — “Tai” |
| --- | --- |

“Tocai Friulano B.” — “Tai”

| | “Tocai Rosso N.” — “Tai Rosso” |
| --- | --- |

“Tocai Rosso N.” — “Tai Rosso”

| | “Trebbiano di Soave B.” — “Trebbiano” |
| --- | --- |

“Trebbiano di Soave B.” — “Trebbiano”

| | “Trebbiano Toscano B.” — “Trebbiano” |
| --- | --- |

“Trebbiano Toscano B.” — “Trebbiano”

| | “Vespaiola B.” |
| --- | --- |

“Vespaiola B.”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   “Colli Berici” — visas kategorijas: vīns, kvalitatīvs dzirkstošais vīns

Dabas faktori

Berici pakalni (Colli Berici, zināmi arī kā Monti Berici) ir pēdējie Alpu pakājes atsegumi un visievērojamākais ainavas elements uz dienvidiem no Vičencas [Vicenza]. Tie ir nelīdzeni pakalni ar mērenu augstumu (300–400 m), un tos veido tektonisks izliekums un pacēlums un izkaisīti vulkānu konusi. Šo pakalnu un pakāju zeme sastāv gandrīz tikai no vairākiem kaļķakmens iežu nogulumu veidojumiem, kas laika gaitā pārtapuši akmeņainās sarkanā māla augsnēs. Turklāt daudzi bazalta iežu un vulkāniskā tufa atsegumi ir radījuši minerālsāļiem bagātas augsnes. Karsta kaļķakmens zemes veidojumiem raksturīgo ieplaku, kriteņu un alu dēļ Berici pakalnos ir labi drenāžas apstākļi un dažkārt arī zināms ūdens trūkums. Vienīgais dabiskais baseins šajā apgabalā ir Fimon ezers.

Ainavu uzlabo pamīšus izvietotās paugurainās nogāzes un ielejas, nogāžu īpašais novietojums un augstums, kas rada aizsardzību pret miglu un vēlīnām salnām un pastiprina saules starojumu, nodrošinot, ka mēnešos, kuri izšķirīgi ietekmē vīnogulāju augšanas un vīnogu ķekaru nogatavošanās procesu, vīnogulāji ik dienu ilgstoši atrodas saules gaismā.

Berici pakalnu mikroklimats ir ļoti labi piemērots vīnkopībai; tajā ir īpaši mērenas temperatūras līdz vēlam rudenim, labs dienas un nakts temperatūru diapazons un zems gada nokrišņu daudzums (500–600 mm).

Vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori

Stāsta, ka kopš 13. gadsimta Berici pakalnu ziemeļu daļa tika pilnīgi atvēlēta vīnogulājiem, tāpat kā Barbarano pakalni, kas piederēja Vičencas bīskapam, kurš noteica ražas novākšanas un pārstrādes laiku, lai nodrošinātu, ka piemērotākajā laikposmā lauksaimnieki nenovēršas no savu vīnogulāju kopšanas. Turklāt vietējie vīni tika izturēti Berici pakalnu alās, kurās tumsa un nemainīgi zema temperatūra nodrošināja labus uzglabāšanas apstākļus. 1290. gadā Costozza tika pieņemti komerciāli un tehniski noteikumi, kā arī noteikumi, kas paredzēti apgabala vīndārzu un vīnu aizsardzībai.

Spēcīgu stimulu vīnkopībai deva Venēcijas Republikas uzplaukums. Austrijas erchercogs 19. gadsimtā pieprasīja veikt Lombardijas-Venēcijas vīnu izpēti, kuras satvarā tika pētīti daži tehniskie un vīnogulāju selekcijas aspekti, tostarp attiecībā uz vīniem no Berici pakalniem.

Papildus divām Berici pakalnu vietējām vīnogulāju šķirnēm — “Garganega” un “Tocai Rosso” — kopš 19. gadsimta sākuma tika importētas starptautiskas šķirnes no Francijas, jo īpaši no Bordo [Bordeaux] apgabala. Šīm Berici pakalnos iestādītajām šķirnēm, pielāgojoties vietējai augsnei un klimatam, laika gaitā ir izveidojušās savdabīgas īpašības. “Cabernet Franc” no Berici pakalniem bija pirmais ACVN “Cabernet” Itālijā. Kad 20. gadsimta 50. gados ražošana tika atdzīvināta, pakāpeniski tika uzlabota kvalitāte un audzēšanas paņēmieni, kā arī ražošanas organizēšanas veids, un 1973. gada 20. septembrī Itālijas ministrija atzina “Colli Berici” par kontrolētu cilmes vietas nosaukumu (Denominazione d’origine Controllata, DOC).

8.2.   “Colli Berici” — vīna kategorija

Cēloniskā mijiedarbība starp ģeogrāfiskā apgabala iezīmēm un produkta kvalitāti un īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

Vīna kategorijā ietilpstošo “Colli Berici” vīnu specifiskās īpašības izriet no kopējās ietekmes, ko rada ražošanas apgabala augsnes un klimatiskie apstākļi un cilvēkfaktori, kuriem ir bijusi un joprojām ir ietekme uz vīnogu vīndarības potenciālu un pārstrādes tehnoloģijām.

Vietējās un svešzemju vīnogulāju šķirnes audzē zemē, ko augsnes un klimata ziņā uzskata par katrai šķirnei piemērotāko, tādējādi iegūstot savdabīgus un augstas kvalitātes vīnus.

Ierobežotā ūdens pieejamība, ko rada karsta kritenes ar labu drenāžu un zemais gada nokrišņu daudzums, kavē vīnogulāju augšanu, un tas ir būtisks priekšnoteikums īpaši koncentrētu vīnu kvalitatīvas produkcijas nodrošināšanai. Sarkanvīnu struktūru un īpašības nosaka augsnes sastāvs — tā ir no skeletainas līdz ļoti skeletainai (35–75 %), bagāta ar minerālsāļiem un karsta izcelsmes kaļķakmens iežiem un ar labu drenāžu; vīniem ir augsts antocianīnu un polifenolu saturs, tumša krāsa un laba tanīnu piesātināta garša ar gatavu augļu un garšvielu niansēm. Konkrētāk, vīnos, kas gatavoti no šajās augsnēs audzētajām šķirnēm “Tai Rosso”, “Carmenère” un “Merlot”, veidojas sarežģītas un nobriedušu fenolu nianses, ko līdzsvaro augļainuma un pikantuma nianses.

Apgabalos, kuros dominē vulkānu konusu radītās bazalta augsnes, augšņu kvalitāte palīdz izcelt maigos aromātus un smaržas, kas piemīt “Colli Berici” baltvīniem ar spēcīgo garšu un svaigajiem un augļainajiem aromātiem. Konkrētāk, vīniem, kas izgatavoti no “Garganega” un “Pinot Bianco” vīnogām, ir sarežģītāks aromāts un garša.

“Garganega” ir šķirne, ko visbiežāk izmanto Passito (žuvušu vīnogu) vīnu ražošanai.

Ogas žūst kaltēs (telpās, kuras tradicionāli izmanto žāvēšanai). Žūšanas perioda ilgums ir dažāds un atkarīgs no īpašībām, kuras vīndaris ar šā paņēmiena palīdzību vēlas izcelt galaproduktā.

Ogu žūšanu veicina būtiskās dienas un nakts temperatūras atšķirības, kas jo īpaši novērojamas vasaras beigās un rudenī, kā arī vēji, kas pūš lejup pa šā reģiona nogāzēm no Alpiem.

Īpaši piemēroti žāvēšanai ir ķekari, kuros ogas izkārtotas retāk, proti, kuros ir lielāks attālums starp ogām, un tos atlasa vīndārzā ražas novākšanas laikā. Lai iegūtu augstāku skābuma saturu, kas var nodrošināt līdzsvaru ar izgatavotā vīna cukuru saturu, žūšanai un žuvušu vīnogu vīna gatavošanai paredzētās vīnogas novāc aptuveni desmit dienas agrāk nekā vīnogas, kas paredzētas sausā vīna gatavošanai.

8.3.   “Colli Berici”— kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorija

Cēloniskā mijiedarbība starp ģeogrāfiskā apgabala iezīmēm un produkta kvalitāti un īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

Kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorijā ietilpstošo “Colli Berici” vīnu specifiskās īpašības izriet no kopējās ietekmes, ko rada ražošanas apgabala augsnes un klimatiskie apstākļi un cilvēkfaktori, kuriem ir bijusi un joprojām ir ietekme uz vīnogu vīndarības potenciālu un pārstrādes tehnoloģijām.

Konkrētāk, ražošanas apgabala videi raksturīgi maigi pavasari, kas ir labvēlīgi ļoti agrīnu šķirņu dīgšanai, un vasaras, kuras nav pārāk karstas un kuru dēļ vīnogas nenogatavojas pārāk agri un saglabā augstu skābuma un cukuru attiecību.

Dzirkstošo vīnu ražošanu ir veicinājusi reģionā esošā Conegliano vīndarības skola, kas kopš 19. gadsimta beigām ir nodrošinājusi ļoti specializētu apmācību par dzirkstošā vīna darīšanas procesiem.

Šī specializācija ir ļāvusi operatoriem noteikt dzirkstošā vīna ražošanai piemērotākās šķirnes un uzlabot vīndārzu pārvaldību, sākot no potcelmu izvēles līdz apgriešanas sistēmai un lapotnes veidošanai. Visi minētie aspekti ir būtiski, lai iegūtu vīnogas, kuras piemērotas cuvée, ko paredzēts pārstrādāt kvalitatīvā dzirkstošajā vīnā ar vajadzīgajām organoleptiskajām īpašībām attiecībā uz svaigumu un eleganci.

Lai nodrošinātu pareizo līdzsvaru starp cukuriem un skābumu, kas vajadzīgs kvalitatīva dzirkstošā vīna pagatavošanai, vīnogas parasti novāc agrāk nekā tās, kas paredzētas nedzirkstošu vīnu ražošanai. Bāzes vīnu parasti gatavo no vienas šķirnes, visas citas sastāvdaļas pievienojot cuvée gatavošanas posmā.

“Colli Berici”Spumante (klasiskā metode) un “Colli Berici”Spumante Rosato (klasiskā metode) gatavo, izmantojot tradicionālo metodi, proti, otrēju raudzēšanu pudelē, kas laika gaitā pielāgota, ņemot vērā tehnikas un zinātnes sasniegumus. Lai iegūtu izsmalcinātus un augļainus vīnus ar maigām rauga niansēm, kas raksturīgas otrējai raudzēšanai pudelē, un ar cukuru saturu diapazonā no extra brut līdz demi-sec, piemēro iepriekš noteiktus kvalitātes mērķus.

Kvalitatīvi dzirkstošie vīni “Colli Berici”Bianco Spumante, “Colli Berici”“Tai Rosso”Spumante un “Colli Berici”Barbarano Spumante tiek iegūti, izmantojot tādu tehnoloģisku jauninājumu attiecībā uz raudzēšanas procesiem tvertnē, kas ir palīdzējis padarīt efektīvāku rauga pārveides procesu. Tas ir uzlabojis vīnu smaržas profilu un specifiskās organoleptiskās īpašības, jo īpaši izceļot to svaigumu un aromātus, kas ir cieši saistīti ar vidi, kura ir ideāli piemērota šādu vīnu darīšanai. Šo veidu cukuru saturs ir diapazonā no brut līdz demi-sec.

Tādējādi ar ACVN “Colli Berici” apzīmētā produkta ražošanas apgabalā iegūtu kvalitatīvu dzirkstošo vīnu unikalitāti un savdabību ir veidojis pH un skābuma līdzsvars, kas pastiprina patīkamo aromātu un līdz ar to arī vispārējo eleganci, kāda piemīt šiem vīniem, kuri ir atbilstošu vīndarības procesu galarezultāts.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Īpaši noteikumi attiecībā uz iepakošanu

| | Tiesiskais regulējums: |
| --- | --- |

Tiesiskais regulējums:

| | valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

valsts tiesību aktos.

| | Papildu nosacījuma veids: |
| --- | --- |

Papildu nosacījuma veids:

| | papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu. |
| --- | --- |

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

ar ACVN “Colli Berici” apzīmēti vīni jātirgo tradicionālās stikla pudelēs, kuru tilpums ir līdz 9 litriem un kuras — izņemot dzirkstošos vīnus — aizdarītas ar korķa aizbāzni, skrūvējamu vāciņu ar garu apakšmalu vai T veida stikla aizbāzni.

Dzirkstošajiem vīniem izmantotajiem aizbāžņiem jāatbilst spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Vīna kategorijā ietilpstošajiem ar ACVN “Colli Berici” apzīmētajiem vīniem alternatīvi stikla pudelēm drīkst izmantot vīna apvalku, kas izgatavots no polietilēna vai poliestera daudzslāņu plastmasas un kas ievietots kartona vai cita stingra materiāla kārbā, un kura tilpums nepārsniedz 20 litrus. Tomēr šādus alternatīvus traukus nedrīkst izmantot Superiore vai Riserva veidiem.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17001

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---