# Den Europæiske Unions C 504/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 504 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang14. december 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 504

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang14. december 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2021/C 504/01 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog | 1 |
| 2021/C 504/02 | Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 | 9 |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2021/C 504/03 | Rådets henstilling af 29. november 2021 om tilgange med blandet læring for inkluderende uddannelse af høj kvalitet på primær- og sekundærtrinnet | 21 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2021/C 504/01

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog

1

2021/C 504/02

Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030

9

HENSTILLINGER

Rådet

2021/C 504/03

Rådets henstilling af 29. november 2021 om tilgange med blandet læring for inkluderende uddannelse af høj kvalitet på primær- og sekundærtrinnet

21

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 504/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10463 — SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  ) | 30 |
| 2021/C 504/05 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10489 — BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  ) | 31 |
| 2021/C 504/06 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10439 — DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  ) | 32 |
| 2021/C 504/07 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10532 — GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 504/08 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10382 — CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  ) | 34 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 504/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10463 — SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  )

1

30

2021/C 504/05

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10489 — BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  )

1

31

2021/C 504/06

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10439 — DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  )

1

32

2021/C 504/07

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10532 — GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  )

1

33

2021/C 504/08

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10382 — CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  )

1

34

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2021/C 504/09 | Bekendtgørelse til visse personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 35 |
| 2021/C 504/10 | Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2196 og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2193 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 36 |
| 2021/C 504/11 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 37 |
| 2021/C 504/12 | Bekendtgørelse til de personer og den enhed, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2197 og i Rådets forordning (EU) 2020/1998 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2195 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne | 39 |
| 2021/C 504/13 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 og Rådets forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne | 40 |
| 2021/C 504/14 | Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2199 og i Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2194 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien | 41 |
| 2021/C 504/15 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien | 42 |
| 2021/C 504/16 | Bekendtgørelse til den person, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2198 og i Rådets forordning (EU) 2016/44 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2192 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen | 43 |
| 2021/C 504/17 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 og Rådets forordning (EU) 2016/44 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen | 44 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 504/18 | Euroens vekselkurs — 13. december 2021 | 45 |
| | Revisionsretten |
| 2021/C 504/19 | Beretning om eventualforpligtelser opstået som følge af Den Fælles Afviklingsinstans’, Rådets eller Kommissionens udførelse af deres opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 806/2014 i regnskabsåret 2020 | 46 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 504/20 | Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. januar 2022
  (Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004) | 47 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2021/C 504/09

Bekendtgørelse til visse personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

35

2021/C 504/10

Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2196 og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2193 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

36

2021/C 504/11

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

37

2021/C 504/12

Bekendtgørelse til de personer og den enhed, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2197 og i Rådets forordning (EU) 2020/1998 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2195 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne

39

2021/C 504/13

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 og Rådets forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne

40

2021/C 504/14

Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2199 og i Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2194 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

41

2021/C 504/15

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

42

2021/C 504/16

Bekendtgørelse til den person, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2198 og i Rådets forordning (EU) 2016/44 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2192 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen

43

2021/C 504/17

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 og Rådets forordning (EU) 2016/44 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen

44

Europa-Kommissionen

2021/C 504/18

Euroens vekselkurs — 13. december 2021

45

Revisionsretten

2021/C 504/19

Beretning om eventualforpligtelser opstået som følge af Den Fælles Afviklingsinstans’, Rådets eller Kommissionens udførelse af deres opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 806/2014 i regnskabsåret 2020

46

Europa-Kommissionen

2021/C 504/20

Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. januar 2022
  (Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004)

(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004

47

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 504/21 | Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren | 48 |
| 2021/C 504/22 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 57 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2021/C 504/21

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

48

2021/C 504/22

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/1

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog

(2021/C 504/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM FØLGENDE:

| 1. | Denne resolution bygger på resolutionen om EU-strategien for unge 2019-2027 (1), resolutionen om retningslinjer for forvaltningen af EU’s ungdomsdialog (2), konklusionerne om fremme af demokratisk bevidsthed og demokratisk engagement blandt unge i Europa (3), konklusionerne om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (4) og resultaterne af de tidligere cyklusser i EU’s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

1.

Denne resolution bygger på resolutionen om EU-strategien for unge 2019-2027 (1), resolutionen om retningslinjer for forvaltningen af EU’s ungdomsdialog (2), konklusionerne om fremme af demokratisk bevidsthed og demokratisk engagement blandt unge i Europa (3), konklusionerne om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (4) og resultaterne af de tidligere cyklusser i EU’s ungdomsdialog.

| 2. | Resolutionen om EU-strategien for unge 2019-2027 fastlægger overordnede mål, vejledende principper og et grundlag for yderligere samarbejde på ungdomsområdet på EU-plan. I resolutionen opfordres der til i større grad at inddrage unge i dialogen med beslutningstagerne og øge deltagelsen blandt unge med forskellig baggrund og fra forskellige sociale grupper. |
| --- | --- |

2.

Resolutionen om EU-strategien for unge 2019-2027 fastlægger overordnede mål, vejledende principper og et grundlag for yderligere samarbejde på ungdomsområdet på EU-plan. I resolutionen opfordres der til i større grad at inddrage unge i dialogen med beslutningstagerne og øge deltagelsen blandt unge med forskellig baggrund og fra forskellige sociale grupper.

| 3. | EU’s ungdomsdialog er en deltagelsesmekanisme for unge i EU. Den fungerer som et forum for løbende fælles overvejelser og høring om prioriteter, gennemførelse og opfølgning af samarbejdet på ungdomsområdet (5) mellem beslutningstagere, unge og deres repræsentative organisationer og muliggør et løbende partnerskab i styringen af disse processer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

3.

EU’s ungdomsdialog er en deltagelsesmekanisme for unge i EU. Den fungerer som et forum for løbende fælles overvejelser og høring om prioriteter, gennemførelse og opfølgning af samarbejdet på ungdomsområdet (5) mellem beslutningstagere, unge og deres repræsentative organisationer og muliggør et løbende partnerskab i styringen af disse processer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan.

| 4. | Medlemsstaterne opfordres til at gøre det muligt for unge at deltage i alle faser af gennemførelsen af EU’s ungdomsdialog ved at inddrage ungdomssektoren og, hvis det er relevant, ved at give det respektive nationale ungdomsråd (6) en ledende rolle i den nationale arbejdsgruppe og i den europæiske styringsgruppe (ESG). |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterne opfordres til at gøre det muligt for unge at deltage i alle faser af gennemførelsen af EU’s ungdomsdialog ved at inddrage ungdomssektoren og, hvis det er relevant, ved at give det respektive nationale ungdomsråd (6) en ledende rolle i den nationale arbejdsgruppe og i den europæiske styringsgruppe (ESG).

| 5. | Resultaterne af ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog er baseret på cyklussens tre EU-ungdomskonferencer, på feedback fra nationale og europæiske kvalitative høringer og arrangementer fra dialogfasen, på de kvantitative resultater af den centrale undersøgelse fra EU’s ungdomsdialog og på resultaterne af konsekvensfasen på nationalt og europæisk plan og bidrager til integrering og gennemførelse på flere niveauer og på tværs af sektorer af ungdomsmål nr. 9 »Rum og deltagelse for alle«. Cyklussen blev koordineret på europæisk plan af den europæiske styringsgruppe. |
| --- | --- |

5.

Resultaterne af ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog er baseret på cyklussens tre EU-ungdomskonferencer, på feedback fra nationale og europæiske kvalitative høringer og arrangementer fra dialogfasen, på de kvantitative resultater af den centrale undersøgelse fra EU’s ungdomsdialog og på resultaterne af konsekvensfasen på nationalt og europæisk plan og bidrager til integrering og gennemførelse på flere niveauer og på tværs af sektorer af ungdomsmål nr. 9 »Rum og deltagelse for alle«. Cyklussen blev koordineret på europæisk plan af den europæiske styringsgruppe.

| 6. | Formålet med dette dokument er at sikre, at de relevante interessenter inden for national og europæisk ungdomspolitik anerkender og følger op på resultaterne af ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog, og sørge for kvalitet og kontinuitet i gennemførelsen af EU’s ungdomsdialogproces og resultaterne herfra; |
| --- | --- |

6.

Formålet med dette dokument er at sikre, at de relevante interessenter inden for national og europæisk ungdomspolitik anerkender og følger op på resultaterne af ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog, og sørge for kvalitet og kontinuitet i gennemførelsen af EU’s ungdomsdialogproces og resultaterne herfra;

SOM ANERKENDER FØLGENDE:

| 7. | Ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog under det tyske, portugisiske og slovenske formandskab i perioden fra den 1. juli 2020 til den 31. december 2021 med den fælles titel »Europe for YOUth — YOUth for Europe: Rum for demokrati og deltagelse« bygger på de europæiske ungdomsmål, nemlig ungdomsmål nr. 9 »Rum og deltagelse for alle« i EU-strategien for unge 2019-2027. |
| --- | --- |

7.

Ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog under det tyske, portugisiske og slovenske formandskab i perioden fra den 1. juli 2020 til den 31. december 2021 med den fælles titel »Europe for YOUth — YOUth for Europe: Rum for demokrati og deltagelse« bygger på de europæiske ungdomsmål, nemlig ungdomsmål nr. 9 »Rum og deltagelse for alle« i EU-strategien for unge 2019-2027.

| 8. | Resolutionen om EU-strategien for unge 2019-2027 opfordrer til større inddragelse af unge i EU’s ungdomsdialog, men kræver tilstrækkelig kapacitet, navnlig finansielle og menneskelige ressourcer, til at nå ud til og kommunikere til og med alle unge på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

8.

Resolutionen om EU-strategien for unge 2019-2027 opfordrer til større inddragelse af unge i EU’s ungdomsdialog, men kræver tilstrækkelig kapacitet, navnlig finansielle og menneskelige ressourcer, til at nå ud til og kommunikere til og med alle unge på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan.

| 9. | Bidraget fra de nationale arbejdsgrupper er vigtigt for at lede EU’s ungdomsdialogprocesser på nationalt og herunder regionalt og lokalt plan, navnlig med henblik på at nå ud til forskellige grupper af unge og koble forskellige nationale, regionale og lokale interessenter til processen. |
| --- | --- |

9.

Bidraget fra de nationale arbejdsgrupper er vigtigt for at lede EU’s ungdomsdialogprocesser på nationalt og herunder regionalt og lokalt plan, navnlig med henblik på at nå ud til forskellige grupper af unge og koble forskellige nationale, regionale og lokale interessenter til processen.

| 10. | Bidraget fra de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer er vigtigt med henblik på at tilføre den politiske dialog en række perspektiver fra hele Europa og sikre input af høj kvalitet om den tværnationale dimension af EU’s ungdomsdialogproces. |
| --- | --- |

10.

Bidraget fra de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer er vigtigt med henblik på at tilføre den politiske dialog en række perspektiver fra hele Europa og sikre input af høj kvalitet om den tværnationale dimension af EU’s ungdomsdialogproces.

| 11. | Et særligt træk ved ottende cyklus var betoningen af deltagelsens kvalitet og den fremherskende brug af digitale værktøjer i forbindelse med sundhedskrisen. Ottende cyklus i EU’s ungdomsdialogproces blev afviklet under covid-19-pandemien, hvor de fleste EU-lande havde indført foranstaltninger til social distancering med deraf følgende begrænsede muligheder for at afholde fysiske møder. Som følge af pandemien blev alle tre EU-ungdomskonferencer afholdt virtuelt i tæt samarbejde med de respektive nationale ungdomsråd. |
| --- | --- |

11.

Et særligt træk ved ottende cyklus var betoningen af deltagelsens kvalitet og den fremherskende brug af digitale værktøjer i forbindelse med sundhedskrisen. Ottende cyklus i EU’s ungdomsdialogproces blev afviklet under covid-19-pandemien, hvor de fleste EU-lande havde indført foranstaltninger til social distancering med deraf følgende begrænsede muligheder for at afholde fysiske møder. Som følge af pandemien blev alle tre EU-ungdomskonferencer afholdt virtuelt i tæt samarbejde med de respektive nationale ungdomsråd.

| 12. | Det tyske formandskab fokuserede på demokratisk bevidsthed og demokratisk deltagelse blandt unge i Europa under sloganet »Unge og Demokrati«. Som grundlag for høringer og arrangementer på nationalt og europæisk plan blev der foreslået en række kvalitative spørgsmål til de nationale arbejdsgrupper i medlemsstaterne og til de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer med fokus på de syv mål i ungdomsmål nr. 9, »Rum og deltagelse for alle«. |
| --- | --- |

12.

Det tyske formandskab fokuserede på demokratisk bevidsthed og demokratisk deltagelse blandt unge i Europa under sloganet »Unge og Demokrati«. Som grundlag for høringer og arrangementer på nationalt og europæisk plan blev der foreslået en række kvalitative spørgsmål til de nationale arbejdsgrupper i medlemsstaterne og til de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer med fokus på de syv mål i ungdomsmål nr. 9, »Rum og deltagelse for alle«.

| 13. | Det portugisiske formandskab fokuserede på at styrke flerniveaustyringen ved at fremme unges deltagelse i beslutningsprocesser og lagde særlig vægt på unges deltagelse gennem digital innovation. Der blev også lagt vægt på ungdomsrettighedsbaserede tilgange til ungdomspolitik, hvilket var emnet for den orienterende debat på ungdomsministrenes samling i Rådet den 17. maj 2021. Da det portugisiske formandskab faldt sammen med overgangen fra dialogfasen til gennemførelsesfasen, blev der udviklet en værktøjskasse med konkrete foranstaltninger til gennemførelse af ungdomsmål nr. 9 under hensyntagen til rapporterne om kvalitative høringer og arrangementer og drøftelserne mellem de portugisiske delegerede på EU-ungdomskonferencen. Desuden blev der afholdt en 48-timers »Solve the Gap Hackathon« med det resultat, at der blev skabt et onlineværktøj til fremme af unges deltagelse i demokratiske processer. Værktøjet vil have en fremtrædende plads på Den Europæiske Ungdomsportal. |
| --- | --- |

13.

Det portugisiske formandskab fokuserede på at styrke flerniveaustyringen ved at fremme unges deltagelse i beslutningsprocesser og lagde særlig vægt på unges deltagelse gennem digital innovation. Der blev også lagt vægt på ungdomsrettighedsbaserede tilgange til ungdomspolitik, hvilket var emnet for den orienterende debat på ungdomsministrenes samling i Rådet den 17. maj 2021. Da det portugisiske formandskab faldt sammen med overgangen fra dialogfasen til gennemførelsesfasen, blev der udviklet en værktøjskasse med konkrete foranstaltninger til gennemførelse af ungdomsmål nr. 9 under hensyntagen til rapporterne om kvalitative høringer og arrangementer og drøftelserne mellem de portugisiske delegerede på EU-ungdomskonferencen. Desuden blev der afholdt en 48-timers »Solve the Gap Hackathon« med det resultat, at der blev skabt et onlineværktøj til fremme af unges deltagelse i demokratiske processer. Værktøjet vil have en fremtrædende plads på Den Europæiske Ungdomsportal.

| 14. | Det slovenske formandskab undersøgte borgerforas betydning for unges deltagelse, og hvordan de kan beskyttes. Det så også på de kvantitative resultater af den centrale undersøgelse fra EU’s ungdomsdialog og resultaterne af den række af vejledende spørgsmål, der blev forelagt under det portugisiske formandskab, og brugte dem til at se på god praksis for gennemførelsen af ungdomsmål nr. 9 og målene heri og omdannelse af disse praktiske fremgangsmåder til ungdomsaktioner. Hindringerne for deres gennemførelse og vejen frem er blevet kortlagt; |
| --- | --- |

14.

Det slovenske formandskab undersøgte borgerforas betydning for unges deltagelse, og hvordan de kan beskyttes. Det så også på de kvantitative resultater af den centrale undersøgelse fra EU’s ungdomsdialog og resultaterne af den række af vejledende spørgsmål, der blev forelagt under det portugisiske formandskab, og brugte dem til at se på god praksis for gennemførelsen af ungdomsmål nr. 9 og målene heri og omdannelse af disse praktiske fremgangsmåder til ungdomsaktioner. Hindringerne for deres gennemførelse og vejen frem er blevet kortlagt;

MENER FØLGENDE:

| 15. | Hver af EU’s ungdomsdialogs cyklusser bygger på tidligere cyklusser, på EU’s ungdomskonferencer og på EU-Rådets formandskabers arbejde på ungdomsområdet. Den understreger en enig formandskabstrios rolle og betydning med hensyn til at nå målene for hver af EU’s ungdomsdialogs cyklusser og bidrage til at opfylde de mål, der er fastsat i ungdomsmålene, ved at forbinde flere på hinanden følgende cyklusser. |
| --- | --- |

15.

Hver af EU’s ungdomsdialogs cyklusser bygger på tidligere cyklusser, på EU’s ungdomskonferencer og på EU-Rådets formandskabers arbejde på ungdomsområdet. Den understreger en enig formandskabstrios rolle og betydning med hensyn til at nå målene for hver af EU’s ungdomsdialogs cyklusser og bidrage til at opfylde de mål, der er fastsat i ungdomsmålene, ved at forbinde flere på hinanden følgende cyklusser.

| 16. | De nationale arbejdsgrupper anvendte forskellige metoder, f.eks. deltagerorienterede aktiviteter og deltagerbaserede visuelle metoder, rundbordsarrangementer og onlinearrangementer inden for ungdomsdialogen. De internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer støttede rundbordsarrangementerne med deltagelse af politiske beslutningstagere og unge på europæisk plan. |
| --- | --- |

16.

De nationale arbejdsgrupper anvendte forskellige metoder, f.eks. deltagerorienterede aktiviteter og deltagerbaserede visuelle metoder, rundbordsarrangementer og onlinearrangementer inden for ungdomsdialogen. De internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer støttede rundbordsarrangementerne med deltagelse af politiske beslutningstagere og unge på europæisk plan.

| 17. | Den europæiske styringsgruppe foreslog, at den centrale undersøgelse fra EU’s ungdomsdialog kunne anvendes til at se på andre segmenter inden for ungdomsdeltagelse med henblik på at inddrage en så bred vifte af synspunkter som muligt og som et middel til at tilskynde nationale arbejdsgrupper og internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer til i større grad at fokusere på kvalitative og mere meningsfulde formater for deltagelse i dialogprocessen og dermed tilføre høringerne merværdi på EU-plan. |
| --- | --- |

17.

Den europæiske styringsgruppe foreslog, at den centrale undersøgelse fra EU’s ungdomsdialog kunne anvendes til at se på andre segmenter inden for ungdomsdeltagelse med henblik på at inddrage en så bred vifte af synspunkter som muligt og som et middel til at tilskynde nationale arbejdsgrupper og internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer til i større grad at fokusere på kvalitative og mere meningsfulde formater for deltagelse i dialogprocessen og dermed tilføre høringerne merværdi på EU-plan.

| 18. | Meningsfuldt samarbejde og meningsfuld samskabelse mellem de tre involverede EU-formandskaber og deres respektive nationale ungdomsråd, Det Europæiske Ungdomsforum og Europa-Kommissionen var nogle af de centrale principper for gennemførelsen af ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

18.

Meningsfuldt samarbejde og meningsfuld samskabelse mellem de tre involverede EU-formandskaber og deres respektive nationale ungdomsråd, Det Europæiske Ungdomsforum og Europa-Kommissionen var nogle af de centrale principper for gennemførelsen af ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog.

| 19. | At sætte unge og ungdomsorganisationer i centrum for udformningen, planlægningen, gennemførelsen, overvågningen, evalueringen og opfølgningen af cyklussen og alle aktiviteterne deri, f.eks. ved at sikre, at formandskabets nationale ungdomsråd har ret til at være medformand for den europæiske styringsgruppe, var et centralt aspekt i den vellykkede ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

19.

At sætte unge og ungdomsorganisationer i centrum for udformningen, planlægningen, gennemførelsen, overvågningen, evalueringen og opfølgningen af cyklussen og alle aktiviteterne deri, f.eks. ved at sikre, at formandskabets nationale ungdomsråd har ret til at være medformand for den europæiske styringsgruppe, var et centralt aspekt i den vellykkede ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog.

| 20. | En yderligere anerkendelse af de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationers inddragelse i og bidrag til EU’s ungdomsdialogproces er vigtig, så dialogen sikres en stærk europæisk dimension. Der bør sørges for bæredygtig, strukturel og tilstrækkelig finansiering og politisk støtte på europæisk og nationalt plan, så både de nationale arbejdsgrupper og de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer kan udføre deres aktiviteter inden for rammerne af EU’s officielle ungdomsdialogproces. |
| --- | --- |

20.

En yderligere anerkendelse af de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationers inddragelse i og bidrag til EU’s ungdomsdialogproces er vigtig, så dialogen sikres en stærk europæisk dimension. Der bør sørges for bæredygtig, strukturel og tilstrækkelig finansiering og politisk støtte på europæisk og nationalt plan, så både de nationale arbejdsgrupper og de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer kan udføre deres aktiviteter inden for rammerne af EU’s officielle ungdomsdialogproces.

| 21. | EU’s ungdomskonferencer er en meningsfuld del af ungdomsdialogprocessen, som skaber sikre rum, hvor deltagerne har den nødvendige viden til og de nødvendige muligheder for at bidrage, og bør samle beslutningstagerne, så de kan deltage i dialogen på en meningsfuld måde, udveksle synspunkter med unge på lige fod, i fællesskab skabe konferencernes resultater og, når det er muligt, integrere resultaterne i deres politiske beslutningstagning og derved sikre en meningsfuld ungdomsdeltagelsesproces. |
| --- | --- |

21.

EU’s ungdomskonferencer er en meningsfuld del af ungdomsdialogprocessen, som skaber sikre rum, hvor deltagerne har den nødvendige viden til og de nødvendige muligheder for at bidrage, og bør samle beslutningstagerne, så de kan deltage i dialogen på en meningsfuld måde, udveksle synspunkter med unge på lige fod, i fællesskab skabe konferencernes resultater og, når det er muligt, integrere resultaterne i deres politiske beslutningstagning og derved sikre en meningsfuld ungdomsdeltagelsesproces.

| 22. | Det er vigtigt at tilrettelægge alle arrangementer i forbindelse med EU’s ungdomsdialog på den mest bæredygtige måde og under hensyntagen til de miljømæssige, sociale og økonomiske dimensioner af bæredygtighed, hvis processen skal blive mere meningsfuld for såvel de unge som beslutningstagerne. |
| --- | --- |

22.

Det er vigtigt at tilrettelægge alle arrangementer i forbindelse med EU’s ungdomsdialog på den mest bæredygtige måde og under hensyntagen til de miljømæssige, sociale og økonomiske dimensioner af bæredygtighed, hvis processen skal blive mere meningsfuld for såvel de unge som beslutningstagerne.

| 23. | Fokus på gennemførelsen af ungdomsmål nr. 9 for at omsætte målene heri til ungdomsaktioner har tilført en vigtig ny dimension til EU’s ungdomsdialogproces ved at skabe de ændringer, der er nødvendige for at forbedre unges tilværelse i Europa, og som kan vedtages i fremtidige EU-ungdomsdialogcyklusser som en god og inspirerende praksis; |
| --- | --- |

23.

Fokus på gennemførelsen af ungdomsmål nr. 9 for at omsætte målene heri til ungdomsaktioner har tilført en vigtig ny dimension til EU’s ungdomsdialogproces ved at skabe de ændringer, der er nødvendige for at forbedre unges tilværelse i Europa, og som kan vedtages i fremtidige EU-ungdomsdialogcyklusser som en god og inspirerende praksis;

ANERKENDER FØLGENDE:

| 24. | Unge er nutiden og fremtiden for et bæredygtigt, socialt, klimaneutralt, velstående og demokratisk Europa, der er rustet til den digitale tidsalder. Deres deltagelse er afgørende for at forme dagens og fremtidens Europa, sikre, at alle dets borgere kan udfolde deres personlighed og trives, og sætte dem i stand til at engagere sig som aktive og ansvarlige medborgere. |
| --- | --- |

24.

Unge er nutiden og fremtiden for et bæredygtigt, socialt, klimaneutralt, velstående og demokratisk Europa, der er rustet til den digitale tidsalder. Deres deltagelse er afgørende for at forme dagens og fremtidens Europa, sikre, at alle dets borgere kan udfolde deres personlighed og trives, og sætte dem i stand til at engagere sig som aktive og ansvarlige medborgere.

| 25. | Covid-19-pandemien og de ekstraordinære foranstaltninger, der er truffet for at imødegå pandemien, har haft en alvorlig indvirkning på unges deltagelse og på unges civile rum, som i stigende grad er blevet reduceret og som kunne beskyttes proaktivt. Covid-19-pandemien har også klart vist betydningen af yderligere at undersøge og udvikle nye former for deltagelse og aktivt medborgerskab, navnlig i forbindelse med unges digitale deltagelse, samtidig med at de eksisterende digitale kløfter og grænserne for digital deltagelse anerkendes og imødegås (7); |
| --- | --- |

25.

Covid-19-pandemien og de ekstraordinære foranstaltninger, der er truffet for at imødegå pandemien, har haft en alvorlig indvirkning på unges deltagelse og på unges civile rum, som i stigende grad er blevet reduceret og som kunne beskyttes proaktivt. Covid-19-pandemien har også klart vist betydningen af yderligere at undersøge og udvikle nye former for deltagelse og aktivt medborgerskab, navnlig i forbindelse med unges digitale deltagelse, samtidig med at de eksisterende digitale kløfter og grænserne for digital deltagelse anerkendes og imødegås (7);

GLÆDER SIG OVER:

| 26. | Unges aktive deltagelse i de nationale og europæiske kvalitative høringer, der gennemføres af nationale arbejdsgrupper og internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer, og deres aktive engagement i den centrale undersøgelse fra EU’s ungdomsdialog, der er iværksat af den europæiske styringsgruppe, samt deres aktive deltagelse i gennemførelsesfasen. I høringerne og gennemførelsesfasen indgik en varieret og innovativ anvendelse af mindre undersøgelser, fokusgrupper, store ungdomsdialogarrangementer, workshopper, deltagerorienterede aktiviteter, deltagerbaserede visuelle metoder, rundbordsdiskussioner og digitale ungdomsdialogarrangementer. |
| --- | --- |

26.

Unges aktive deltagelse i de nationale og europæiske kvalitative høringer, der gennemføres af nationale arbejdsgrupper og internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer, og deres aktive engagement i den centrale undersøgelse fra EU’s ungdomsdialog, der er iværksat af den europæiske styringsgruppe, samt deres aktive deltagelse i gennemførelsesfasen. I høringerne og gennemførelsesfasen indgik en varieret og innovativ anvendelse af mindre undersøgelser, fokusgrupper, store ungdomsdialogarrangementer, workshopper, deltagerorienterede aktiviteter, deltagerbaserede visuelle metoder, rundbordsdiskussioner og digitale ungdomsdialogarrangementer.

| 27. | De aktiviteter og foranstaltninger, der foreslås og gennemføres af de nationale aktionsgrupper og internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer under omstændigheder, der vanskeliggøres af pandemien, som led i processen med at gøre ungdomsmål nr. 9 til ungdomsaktioner. |
| --- | --- |

27.

De aktiviteter og foranstaltninger, der foreslås og gennemføres af de nationale aktionsgrupper og internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer under omstændigheder, der vanskeliggøres af pandemien, som led i processen med at gøre ungdomsmål nr. 9 til ungdomsaktioner.

| 28. | Et vellykket samarbejde og et ligeværdigt partnerskab inden for den europæiske styringsgruppe gennem hele cyklussen, der bygger på henstillingerne fra de foregående cyklusser i EU’s ungdomsdialog til gennemførelse af den europæiske ungdomsdialog på flere niveauer og på tværs af sektorer; |
| --- | --- |

28.

Et vellykket samarbejde og et ligeværdigt partnerskab inden for den europæiske styringsgruppe gennem hele cyklussen, der bygger på henstillingerne fra de foregående cyklusser i EU’s ungdomsdialog til gennemførelse af den europæiske ungdomsdialog på flere niveauer og på tværs af sektorer;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET OG INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER AT:

| 29. | overveje resultaterne af ottende cyklus af EU’s ungdomsdialog, herunder henstillingerne fra unge i bilag I, i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af fremtidig ungdomspolitik i synergi med alle politikker, der berører de unge, og undersøge, hvordan de europæiske ungdomsmål og målene heri i øvrigt kan gennemføres, |
| --- | --- |

29.

overveje resultaterne af ottende cyklus af EU’s ungdomsdialog, herunder henstillingerne fra unge i bilag I, i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af fremtidig ungdomspolitik i synergi med alle politikker, der berører de unge, og undersøge, hvordan de europæiske ungdomsmål og målene heri i øvrigt kan gennemføres,

| 30. | styrke og forbedre EU’s ungdomsdialogproces ved at overveje og eventuelt anvende bedste praksis fra ottende cyklus af EU’s ungdomsdialog og de principper, der styrede dens vellykkede gennemførelse, navnlig ved at sætte de unge og ungdomsorganisationerne i centrum for processen og sikre, at EU’s ungdomsdialog er en ungdomsledet proces, hvor de unge og beslutningstagerne fører en konstruktiv løsningsorienteret dialog med reel effekt. De nationale ungdomsråd bør derfor, hvor det er relevant, fortsat være de ledende interessenter i de nationale arbejdsgrupper og modtage den nødvendige politiske og finansielle støtte til at udfylde denne rolle, |
| --- | --- |

30.

styrke og forbedre EU’s ungdomsdialogproces ved at overveje og eventuelt anvende bedste praksis fra ottende cyklus af EU’s ungdomsdialog og de principper, der styrede dens vellykkede gennemførelse, navnlig ved at sætte de unge og ungdomsorganisationerne i centrum for processen og sikre, at EU’s ungdomsdialog er en ungdomsledet proces, hvor de unge og beslutningstagerne fører en konstruktiv løsningsorienteret dialog med reel effekt. De nationale ungdomsråd bør derfor, hvor det er relevant, fortsat være de ledende interessenter i de nationale arbejdsgrupper og modtage den nødvendige politiske og finansielle støtte til at udfylde denne rolle,

| 31. | anerkende og prioritere de nationale arbejdsgruppers rolle, deres uundværlige engagement i processen og deres betydning med hensyn til opsøgende arbejde og forskellige perspektiver, |
| --- | --- |

31.

anerkende og prioritere de nationale arbejdsgruppers rolle, deres uundværlige engagement i processen og deres betydning med hensyn til opsøgende arbejde og forskellige perspektiver,

| 32. | prioritere og synliggøre EU’s ungdomsdialog i arrangementer på nationalt plan og EU-plan og fremme unges deltagelse i beslutningsprocesserne på alle niveauer og støtte og styrke samarbejdet mellem forskellige interessenter, navnlig den europæiske styringsgruppe, de nationale arbejdsgrupper, Det Europæiske Ungdomsforum, de nationale ungdomsråd, internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter, |
| --- | --- |

32.

prioritere og synliggøre EU’s ungdomsdialog i arrangementer på nationalt plan og EU-plan og fremme unges deltagelse i beslutningsprocesserne på alle niveauer og støtte og styrke samarbejdet mellem forskellige interessenter, navnlig den europæiske styringsgruppe, de nationale arbejdsgrupper, Det Europæiske Ungdomsforum, de nationale ungdomsråd, internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter,

| 33. | yde den nødvendige støtte, herunder tilstrækkelige finansielle ressourcer, og de ungdomsvenlige deltagelsesværktøjer, der er nødvendige for at nå ud til og kommunikere til og med flere unge med vidt forskellig baggrund og fra vidt forskellige sociale grupper på alle niveauer med henblik på at nå de ambitiøse mål, der er fastsat for EU’s ungdomsdialog i EU-strategien for unge 2019-2027, |
| --- | --- |

33.

yde den nødvendige støtte, herunder tilstrækkelige finansielle ressourcer, og de ungdomsvenlige deltagelsesværktøjer, der er nødvendige for at nå ud til og kommunikere til og med flere unge med vidt forskellig baggrund og fra vidt forskellige sociale grupper på alle niveauer med henblik på at nå de ambitiøse mål, der er fastsat for EU’s ungdomsdialog i EU-strategien for unge 2019-2027,

| 34. | sikre en mere bæredygtig og strategisk tilgang til kommunikation og opsøgende arbejde i forbindelse med EU’s ungdomsdialog ved at gennemføre en overordnet intern og ekstern kommunikationsstrategi på europæisk plan og yderligere støtte de nationale arbejdsgrupper, hvor det er relevant, med henblik på at forbedre deres egen kommunikation fra EU-ungdomsdialogen, som er skabt sammen med ungdomsorganisationerne i overensstemmelse med den europæiske kommunikationsstrategi, der er oprettet under ungdomsorganisationernes fælles ledelse, herunder et fælles logo for EU’s ungdomsdialog, der markerer alle foranstaltninger i EU-ungdomsdialogen på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

34.

sikre en mere bæredygtig og strategisk tilgang til kommunikation og opsøgende arbejde i forbindelse med EU’s ungdomsdialog ved at gennemføre en overordnet intern og ekstern kommunikationsstrategi på europæisk plan og yderligere støtte de nationale arbejdsgrupper, hvor det er relevant, med henblik på at forbedre deres egen kommunikation fra EU-ungdomsdialogen, som er skabt sammen med ungdomsorganisationerne i overensstemmelse med den europæiske kommunikationsstrategi, der er oprettet under ungdomsorganisationernes fælles ledelse, herunder et fælles logo for EU’s ungdomsdialog, der markerer alle foranstaltninger i EU-ungdomsdialogen på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan.

| 35. | Europa-Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre styrkelsen af en langsigtet institutionel hukommelse og kontinuitet i arbejdet mellem EU’s ungdomsdialogcyklusser. Der tilrettelægges regelmæssige udvekslinger og koordinering, som styres af de unge og med tilstrækkelig støtte, mellem formandskabstrioen, det sidste formandskab fra den foregående trio, det første formandskab fra den næste trio, Kommissionen og Det Europæiske Ungdomsforum. Den europæiske styringsgruppes dokumentation bør offentliggøres på Den Europæiske Ungdomsportal, |
| --- | --- |

35.

Europa-Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre styrkelsen af en langsigtet institutionel hukommelse og kontinuitet i arbejdet mellem EU’s ungdomsdialogcyklusser. Der tilrettelægges regelmæssige udvekslinger og koordinering, som styres af de unge og med tilstrækkelig støtte, mellem formandskabstrioen, det sidste formandskab fra den foregående trio, det første formandskab fra den næste trio, Kommissionen og Det Europæiske Ungdomsforum. Den europæiske styringsgruppes dokumentation bør offentliggøres på Den Europæiske Ungdomsportal,

| 36. | løbende give feedback til de unge og ungdomsorganisationer, der er involveret i alle faser af EU’s ungdomsdialogproces, for at sikre meningsfuld dialog og unges deltagelse på alle niveauer; |
| --- | --- |

36.

løbende give feedback til de unge og ungdomsorganisationer, der er involveret i alle faser af EU’s ungdomsdialogproces, for at sikre meningsfuld dialog og unges deltagelse på alle niveauer;

OG BEMÆRKER ENDVIDERE FØLGENDE:

Det overordnede prioriterede emne for den næste formandskabstrio (Frankrig, Den Tjekkiske Republik og Sverige) er »Fælles indsats for et bæredygtigt og inklusivt Europa«.

---

(1)  Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1).

(2)  Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om retningslinjer for forvaltningen af EU’s ungdomsdialog – EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 1).

(3)  Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af demokratisk bevidsthed og demokratisk engagement blandt unge i Europa (EUT C 415 af 1.12.2020, s. 16).

(4)  Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (EUT C 241 af 21.6.2021, s. 3).

(5)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om »Erasmus«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (COM(2018) 367 final - 2018/0191 (COD)).

(6)  Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1).

(7)  Ungdomspartnerskabet: Deželan, Tomaž og Yurttagüler, Laden (2021), »Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth«.

---

BILAG I

FÆLLES HENSTILLINGER FRA OTTENDE CYKLUS I EU’S UNGDOMSDIALOG

»Europe for YOUth – YOUth for Europe «

De idéer og holdninger fra unge, der blev delt på EU’s ungdomskonference i september 2021, fokuserede på ungdomsmål nr. 9, Rum og deltagelse for alle, og indeholder henstillinger til, hvordan ungdomsmål nr. 9 kan gennemføres ..... Disse henstillinger fra unge vedrører alle syv mål i ungdomsmål nr. 9. Henstillingerne afspejler den proces, der blev indledt med det tyske formandskab, fortsatte under det portugisiske formandskab og sluttede med det slovenske formandskab.

Henstillingerne indeholder ingen formelle krav til national ungdomspolitik. De kan dog tjene som inspirationskilde for medlemsstaterne.

Mål nr. 1: »Unge skal sikres indflydelse på beslutningstagningen«

| a) | Vi ønsker, at både medlemsstaterne og Europa-Kommissionen altid kommer med konkret feedback til de unge, når de inddrager dem i deres beslutningsproces, og sørger for en evalueringsproces med de unge, så der sikres en reel deltagelse. |
| --- | --- |

a)

Vi ønsker, at både medlemsstaterne og Europa-Kommissionen altid kommer med konkret feedback til de unge, når de inddrager dem i deres beslutningsproces, og sørger for en evalueringsproces med de unge, så der sikres en reel deltagelse.

| b) | Vi henstiller til medlemsstaterne at vedtage eller videreudvikle lovgivningen med henblik på at sikre bæredygtige fælles systemer for samforvaltning med unge i beslutningsprocesser og politiske planlægningsprocesser på nationalt og lokalt plan, bl.a. for at beskytte og udvide de unges civile rum. |
| --- | --- |

b)

Vi henstiller til medlemsstaterne at vedtage eller videreudvikle lovgivningen med henblik på at sikre bæredygtige fælles systemer for samforvaltning med unge i beslutningsprocesser og politiske planlægningsprocesser på nationalt og lokalt plan, bl.a. for at beskytte og udvide de unges civile rum.

Mål nr. 2: »Der skal sikres lige adgang til deltagelse«

| a) | Vi henstiller til medlemsstaterne og Europa-Kommissionen at øge mangfoldigheden i deltagelsesstrukturerne og tackle den manglende inklusion ved at give mindretalsgrupper lettilgængelige oplysninger. |
| --- | --- |

a)

Vi henstiller til medlemsstaterne og Europa-Kommissionen at øge mangfoldigheden i deltagelsesstrukturerne og tackle den manglende inklusion ved at give mindretalsgrupper lettilgængelige oplysninger.

| b) | Alle medlemsstater tilskyndes til at støtte lokale interessenter i at tilbyde eksterne skoleaktiviteter for unge med færre muligheder. |
| --- | --- |

b)

Alle medlemsstater tilskyndes til at støtte lokale interessenter i at tilbyde eksterne skoleaktiviteter for unge med færre muligheder.

Mål nr. 3: »Deltagelse i valg og repræsentation i valgte organer«

| a) | Medlemsstaterne opfordres til at indføre en symbolsk afstemningsproces i hele EU ved valg til Europa-Parlamentet for aldersgrupper, der endnu ikke har stemmeret, i samarbejde med lokale ungdomscentre og nationale ungdomsråd, så unge under den nuværende lovlige valgalder tilskyndes til at deltage aktivt i de politiske beslutningsprocesser, og derved styrke en kultur, som anerkender unges meninger i politik. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterne opfordres til at indføre en symbolsk afstemningsproces i hele EU ved valg til Europa-Parlamentet for aldersgrupper, der endnu ikke har stemmeret, i samarbejde med lokale ungdomscentre og nationale ungdomsråd, så unge under den nuværende lovlige valgalder tilskyndes til at deltage aktivt i de politiske beslutningsprocesser, og derved styrke en kultur, som anerkender unges meninger i politik.

| b) | Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at udvikle strategier til støtte for unge, der ønsker at stille op til valg lokalt, nationalt og på EU-plan, ved at udvikle en fælles ungdomsvenlig platform på europæisk plan for unge, der planlægger at stille op til valg, og tilvejebringe materiale til at videreudvikle lignende strukturer til nationale valg. |
| --- | --- |

b)

Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at udvikle strategier til støtte for unge, der ønsker at stille op til valg lokalt, nationalt og på EU-plan, ved at udvikle en fælles ungdomsvenlig platform på europæisk plan for unge, der planlægger at stille op til valg, og tilvejebringe materiale til at videreudvikle lignende strukturer til nationale valg.

| c) | Vi henstiller til medlemsstaterne at tilbyde kvalitetsuddannelse i skolerne om medborgerskab for alle unge i alle medlemsstater og vedtage en fælles EU-ramme, så unge får tillid til, at de kan deltage i politik på en meningsfuld og repræsentativ måde. |
| --- | --- |

c)

Vi henstiller til medlemsstaterne at tilbyde kvalitetsuddannelse i skolerne om medborgerskab for alle unge i alle medlemsstater og vedtage en fælles EU-ramme, så unge får tillid til, at de kan deltage i politik på en meningsfuld og repræsentativ måde.

| d) | Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at styrke de politiske institutioners troværdighed og tilskynder dem til at basere deres foranstaltninger på videnskabelige fakta til gavn for hele samfundet og derved undgå, at unge bliver desillusionerede over beslutningstagning og politik. |
| --- | --- |

d)

Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at styrke de politiske institutioners troværdighed og tilskynder dem til at basere deres foranstaltninger på videnskabelige fakta til gavn for hele samfundet og derved undgå, at unge bliver desillusionerede over beslutningstagning og politik.

Mål nr. 4: »Der skal sørges for fysiske ungdomsrum«

| a) | Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at oplyse om og fremme finansieringsmuligheder med henblik på at skabe og bevare fysiske rum for unge. |
| --- | --- |

a)

Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at oplyse om og fremme finansieringsmuligheder med henblik på at skabe og bevare fysiske rum for unge.

| b) | Medlemsstaterne opfordres til at ændre uddannelsespolitikken på nationalt plan og indføre EU-dækkende overvågningssystemer til fremme af ungdomsvenlige sikre rum og initiativer |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterne opfordres til at ændre uddannelsespolitikken på nationalt plan og indføre EU-dækkende overvågningssystemer til fremme af ungdomsvenlige sikre rum og initiativer

| c) | Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at indføre overvågning af beskyttelsen af fysiske civile rum for unge for at garantere unges ret til at have fysiske rum, der er beskyttet mod forskellige trusler såsom kommercialisering og stigende huslejer. |
| --- | --- |

c)

Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at indføre overvågning af beskyttelsen af fysiske civile rum for unge for at garantere unges ret til at have fysiske rum, der er beskyttet mod forskellige trusler såsom kommercialisering og stigende huslejer.

| d) | Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at gøre fysiske ungdomsrum vidtspændende og tilgængelige ved at stille mere ungdomsvenlige og tilgængelige oplysninger om dem til rådighed. |
| --- | --- |

d)

Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at gøre fysiske ungdomsrum vidtspændende og tilgængelige ved at stille mere ungdomsvenlige og tilgængelige oplysninger om dem til rådighed.

Mål nr. 5: »Der skal sørges for digitale ungdomsrum«

| a) | Vi opfordrer medlemsstaterne til at sikre et minimum af digital standard i hele Europa med hensyn til infrastruktur, der omfatter gratis wi-fi/internet og grundlæggende digitale værktøjer, der skal anvendes af unge. |
| --- | --- |

a)

Vi opfordrer medlemsstaterne til at sikre et minimum af digital standard i hele Europa med hensyn til infrastruktur, der omfatter gratis wi-fi/internet og grundlæggende digitale værktøjer, der skal anvendes af unge.

| b) | Vi opfordrer Europa-Kommissionen til at afsætte specifikke midler til ungdomssektoren for at styrke og uddanne unge i udviklingen af digitale færdigheder, idet der lægges særlig vægt på unge med færre muligheder. |
| --- | --- |

b)

Vi opfordrer Europa-Kommissionen til at afsætte specifikke midler til ungdomssektoren for at styrke og uddanne unge i udviklingen af digitale færdigheder, idet der lægges særlig vægt på unge med færre muligheder.

| c) | Vi henstiller til Europa-Kommissionen at udvikle en ramme på europæisk plan, der måler de virtuelle rums ungdomsvenlighed, at de eksisterende rum og værktøjer får klare og ajourførte retningslinjer for tilgængelig sprogbrug og centralisering af oplysninger, så hindringerne for unges aktive engagement i de sociale og politiske processer ryddes af vejen. |
| --- | --- |

c)

Vi henstiller til Europa-Kommissionen at udvikle en ramme på europæisk plan, der måler de virtuelle rums ungdomsvenlighed, at de eksisterende rum og værktøjer får klare og ajourførte retningslinjer for tilgængelig sprogbrug og centralisering af oplysninger, så hindringerne for unges aktive engagement i de sociale og politiske processer ryddes af vejen.

| d) | Vi henstiller til medlemsstaterne at styrke underviserne i den formelle og ikkeformelle sektor, så de unge sikres de kompetencer og værktøjer, der er nødvendige for, at de kan beskytte sig selv mod misinformation og hadefuld tale i virtuelle rum, ved at stimulere deres evne til at danne sig et objektivt skøn. |
| --- | --- |

d)

Vi henstiller til medlemsstaterne at styrke underviserne i den formelle og ikkeformelle sektor, så de unge sikres de kompetencer og værktøjer, der er nødvendige for, at de kan beskytte sig selv mod misinformation og hadefuld tale i virtuelle rum, ved at stimulere deres evne til at danne sig et objektivt skøn.

Mål nr. 6: »Bæredygtig finansiering af unges deltagelse skal sikres«

| a) | Vi henstiller til medlemsstaterne, at de gør ungdomsarbejdet mere synligt ved at øge adgangen hertil (navnlig gennem incitamenter til mobilt ungdomsarbejde i landdistrikter og fjerntliggende områder og med mindre tilgængelige unge) og anerkendelse heraf (gennem formel anerkendelse af erhvervet, aktive partnerskaber med formel uddannelse og lokale aktører). |
| --- | --- |

a)

Vi henstiller til medlemsstaterne, at de gør ungdomsarbejdet mere synligt ved at øge adgangen hertil (navnlig gennem incitamenter til mobilt ungdomsarbejde i landdistrikter og fjerntliggende områder og med mindre tilgængelige unge) og anerkendelse heraf (gennem formel anerkendelse af erhvervet, aktive partnerskaber med formel uddannelse og lokale aktører).

| b) | Vi henstiller til medlemsstaterne, at de konsoliderer ungdomsarbejdets position og rolle i sociale spørgsmål (partnerskaber i lokale initiativer, arrangementer, konkurrencer og projekter) og sikrer samfundsmæssig anerkendelse heraf (værdsættelse af ungdomsarbejde). |
| --- | --- |

b)

Vi henstiller til medlemsstaterne, at de konsoliderer ungdomsarbejdets position og rolle i sociale spørgsmål (partnerskaber i lokale initiativer, arrangementer, konkurrencer og projekter) og sikrer samfundsmæssig anerkendelse heraf (værdsættelse af ungdomsarbejde).

| c) | Vi henstiller til medlemsstaterne og Europa-Kommissionen, at de støtter og forpligter sig til at udarbejde en generel genopretningsplan for unge i EU med specifikke foranstaltninger, der skal træffes på europæisk, nationalt og lokalt plan, og som fokuserer på ungdomsarbejde og unges deltagelse med henblik på at løse de problemer, pandemien har forværret. |
| --- | --- |

c)

Vi henstiller til medlemsstaterne og Europa-Kommissionen, at de støtter og forpligter sig til at udarbejde en generel genopretningsplan for unge i EU med specifikke foranstaltninger, der skal træffes på europæisk, nationalt og lokalt plan, og som fokuserer på ungdomsarbejde og unges deltagelse med henblik på at løse de problemer, pandemien har forværret.

Mål nr. 7: »Formidling af ungdomsvenlig, relevant information«

| a) | Vi henstiller til medlemsstaterne, at de indfører regelmæssige undervisningstimer om medie- og informationskompetencer på primær- og sekundærtrinnet i de nationale læseplaner, der udarbejdes og grundigt overvåges i samarbejde med de relevante ungdomsorganisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan samt med mediefagfolk, samtidig med at der sikres løbende og landsdækkende uddannelse af lærere, der medfinansieres af EU-budgettet. |
| --- | --- |

a)

Vi henstiller til medlemsstaterne, at de indfører regelmæssige undervisningstimer om medie- og informationskompetencer på primær- og sekundærtrinnet i de nationale læseplaner, der udarbejdes og grundigt overvåges i samarbejde med de relevante ungdomsorganisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan samt med mediefagfolk, samtidig med at der sikres løbende og landsdækkende uddannelse af lærere, der medfinansieres af EU-budgettet.

| b) | Vi opfordrer medlemsstaterne og Europa-Kommissionen til at medtage formidling af kvalitetsinformation og -rådgivning for unge i overensstemmelse med det europæiske ungdomsinformationscharter i deres ungdomsstrategier og til at afsætte ressourcer til et nationalt koordineringsorgan for ungdomsinformation, så unge kan få adgang til relevante oplysninger på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

b)

Vi opfordrer medlemsstaterne og Europa-Kommissionen til at medtage formidling af kvalitetsinformation og -rådgivning for unge i overensstemmelse med det europæiske ungdomsinformationscharter i deres ungdomsstrategier og til at afsætte ressourcer til et nationalt koordineringsorgan for ungdomsinformation, så unge kan få adgang til relevante oplysninger på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan.

| c) | Vi henstiller til Europa-Kommissionen at udarbejde en EU-kommunikationsstrategi for unge, som vejleder medlemsstaterne i at udarbejde kommunikation sammen med de unge om ungdomsrelevante politikker og publikationer, så det sikres, at disse meddelelser offentliggøres på Den Europæiske Ungdomsportal, hvor ungdomsudvekslinger og -dialog kan finde sted. |
| --- | --- |

c)

Vi henstiller til Europa-Kommissionen at udarbejde en EU-kommunikationsstrategi for unge, som vejleder medlemsstaterne i at udarbejde kommunikation sammen med de unge om ungdomsrelevante politikker og publikationer, så det sikres, at disse meddelelser offentliggøres på Den Europæiske Ungdomsportal, hvor ungdomsudvekslinger og -dialog kan finde sted.

---

BILAG II

Henvisninger:

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1)

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af syvende cyklus i EU’s ungdomsdialog EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 212 I af 26.6.2020, s. 1)

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om retningslinjer for forvaltningen af EU’s ungdomsdialog – EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 1)

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (EUT C 241 af 21.6.2021, s. 3)

Rådets konklusioner, Unge i foranstaltninger udadtil, Generalsekretariatet for Rådet, dok. 8629/20 af 5. juni 2020

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af demokratisk bevidsthed og demokratisk engagement blandt unge i Europa (EUT C 415 af 1.12.2020, s. 16)

Rådets resolution om den strukturerede dialog og den fremtidige udvikling af dialogen med unge i forbindelse med politikker for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 1)

CIVICUS, State of Civil Society Reports 2016, Johannesburg, SOCS2016 (civicus.org).

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/9

---

Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030

(2021/C 504/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

Det er afgørende at kunne gå fremtiden positivt i møde og arbejde på grundlag af voksnes læringsbehov med såvel formelle, som ikkeformelle og uformelle læringsmuligheder til rådighed, der kan give den viden og de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at skabe et inklusivt, bæredygtigt, socialt retfærdigt og mere modstandsdygtigt Europa. I takt med at vi navigerer i stadig mere komplekse og hyppige omstillinger (navnlig den digitale og den grønne omstilling) og tackler både eksisterende og fremtidige udfordringer (såsom klimaændringer, demografi, teknologi, sundhed osv.) kan voksenuddannelse som en vigtig bestanddel af livslang læring bidrage til at gøre økonomier og samfund stærkere og mere modstandsdygtige. Det er også vigtigt at skabe de nødvendige betingelser, for at mennesker kan blive forandringsagenter gennem de valg, de træffer,

SOM MINDER OM FØLGENDE:

| 1. | På det sociale topmøde om fair job og vækst i Göteborg i 2017 proklamerede EU’s ledere i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder, som fastsætter alles ret til inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet som det første princip og som det fjerde princip retten til støtte til jobsøgning, kurser og omskoling samt retten til at overføre sociale rettigheder og uddannelsesrettigheder i forbindelse med jobskift. |
| --- | --- |

1.

På det sociale topmøde om fair job og vækst i Göteborg i 2017 proklamerede EU’s ledere i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder, som fastsætter alles ret til inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet som det første princip og som det fjerde princip retten til støtte til jobsøgning, kurser og omskoling samt retten til at overføre sociale rettigheder og uddannelsesrettigheder i forbindelse med jobskift.

| 2. | I Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 (1) blev uddannelse fremhævet som afgørende for at opbygge inklusive og sammenhængende samfund og for at opretholde den europæiske konkurrenceevne; uddannelse fik således for første gang en central plads på EU’s politiske dagsorden. |
| --- | --- |

2.

I Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 (1) blev uddannelse fremhævet som afgørende for at opbygge inklusive og sammenhængende samfund og for at opretholde den europæiske konkurrenceevne; uddannelse fik således for første gang en central plads på EU’s politiske dagsorden.

| 3. | I EU’s strategiske dagsorden 2019-2024 enedes EU’s ledere om at øge investeringerne i menneskers færdigheder og uddannelse. |
| --- | --- |

3.

I EU’s strategiske dagsorden 2019-2024 enedes EU’s ledere om at øge investeringerne i menneskers færdigheder og uddannelse.

| 4. | EU’s ledere mødtes til det sociale topmøde i Porto den 7. maj 2021 for uddybe gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, ved at uddannelse og færdigheder blev sat i centrum for den politiske indsats. |
| --- | --- |

4.

EU’s ledere mødtes til det sociale topmøde i Porto den 7. maj 2021 for uddybe gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, ved at uddannelse og færdigheder blev sat i centrum for den politiske indsats.

| 5. | I Det Europæiske Råds konklusioner fra juni 2021 udtrykte EU’s ledere tilfredshed med de overordnede EU-mål for beskæftigelse, færdigheder og bekæmpelse af fattigdom, der var fastsat i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder i overensstemmelse med Portoerklæringen, herunder målet om, at mindst 60 % af alle voksne på EU-plan senest i 2030 hvert år skal deltage i et læringsforløb. |
| --- | --- |

5.

I Det Europæiske Råds konklusioner fra juni 2021 udtrykte EU’s ledere tilfredshed med de overordnede EU-mål for beskæftigelse, færdigheder og bekæmpelse af fattigdom, der var fastsat i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder i overensstemmelse med Portoerklæringen, herunder målet om, at mindst 60 % af alle voksne på EU-plan senest i 2030 hvert år skal deltage i et læringsforløb.

| 6. | Der bør tages hensyn til de relevante baggrundsdokumenter, jf. bilag III til denne resolution, |
| --- | --- |

6.

Der bør tages hensyn til de relevante baggrundsdokumenter, jf. bilag III til denne resolution,

OG SOM NOTERER SIG FØLGENDE:

| 7. | Den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse, som blev vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union i 2011 for at videreføre, supplere og konsolidere arbejdet på voksenuddannelsesområdet under de fire strategiske mål, som Rådet har udpeget inden for »ET 2020«-strategirammen. |
| --- | --- |

7.

Den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse, som blev vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union i 2011 for at videreføre, supplere og konsolidere arbejdet på voksenuddannelsesområdet under de fire strategiske mål, som Rådet har udpeget inden for »ET 2020«-strategirammen.

| 8. | Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (2016), hvori voksnes særlige behov understreges, navnlig blandt lavtuddannede, arbejdsløse og sårbare grupper, som har behov for særlig opmærksomhed og støtte for at kunne forbedre deres grundlæggende færdigheder og gøre fremskridt. |
| --- | --- |

8.

Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (2016), hvori voksnes særlige behov understreges, navnlig blandt lavtuddannede, arbejdsløse og sårbare grupper, som har behov for særlig opmærksomhed og støtte for at kunne forbedre deres grundlæggende færdigheder og gøre fremskridt.

| 9. | Rapporten »Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning (2019), der gør status over resultaterne i perioden 2011-2018. Deri identificeres også nye emner og prioriteter, der kan tages hensyn til i perioden efter 2020, herunder fortsat arbejde med forvaltning, udbud og udnyttelse, fleksibilitet og adgang samt kvalitetssikring. |
| --- | --- |

9.

Rapporten »Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning (2019), der gør status over resultaterne i perioden 2011-2018. Deri identificeres også nye emner og prioriteter, der kan tages hensyn til i perioden efter 2020, herunder fortsat arbejde med forvaltning, udbud og udnyttelse, fleksibilitet og adgang samt kvalitetssikring.

| 10. | Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (2020) foreslår bl.a. foranstaltning nr. 8: »Færdigheder for livet«, der lægger op til, at Kommissionen og medlemsstaterne skal arbejde med nogle nye prioriteter til den europæiske dagsorden for voksenuddannelse med sigte på opbygning af sammenhængende og inklusive voksenuddannelsessystemer af høj kvalitet. |
| --- | --- |

10.

Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (2020) foreslår bl.a. foranstaltning nr. 8: »Færdigheder for livet«, der lægger op til, at Kommissionen og medlemsstaterne skal arbejde med nogle nye prioriteter til den europæiske dagsorden for voksenuddannelse med sigte på opbygning af sammenhængende og inklusive voksenuddannelsessystemer af høj kvalitet.

| 11. | Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (2020) og Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse (2020), der opfordrer til yderligere udvikling af erhvervsuddannelserne som en attraktiv vej af høj kvalitet med henblik på job og tilværelse og opmærksomhedsskabelse og fremme af bevidstheden blandt voksne om, at læring er en livslang indsats. |
| --- | --- |

11.

Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (2020) og Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse (2020), der opfordrer til yderligere udvikling af erhvervsuddannelserne som en attraktiv vej af høj kvalitet med henblik på job og tilværelse og opmærksomhedsskabelse og fremme af bevidstheden blandt voksne om, at læring er en livslang indsats.

| 12. | Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde lægger op til et europæisk uddannelsessamarbejde i perioden indtil 2030 (2021-2030), der skal foregå i et inklusivt, holistisk og livlangt læringsperspektiv og påpeger desuden, at livslang læring omfatter alle former for og niveauer af uddannelse, fra førskoleundervisning og børnepasning til voksenuddannelse, herunder erhvervsuddannelse og videregående uddannelse, |
| --- | --- |

12.

Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde lægger op til et europæisk uddannelsessamarbejde i perioden indtil 2030 (2021-2030), der skal foregå i et inklusivt, holistisk og livlangt læringsperspektiv og påpeger desuden, at livslang læring omfatter alle former for og niveauer af uddannelse, fra førskoleundervisning og børnepasning til voksenuddannelse, herunder erhvervsuddannelse og videregående uddannelse,

BETÆNKER FØLGENDE:

| 13. | EU-medlemsstaterne har forskellige modeller for voksenuddannelse, afhængigt af deres nationale, regionale og lokale behov, forhold, politikker, strategier og traditioner. Rapporter viser, at tilpasninger af voksenuddannelsen på grund af covid-19-pandemien har øget forskellene i praksis på voksenuddannelsesområdet endnu mere overalt i Europa (2). |
| --- | --- |

13.

EU-medlemsstaterne har forskellige modeller for voksenuddannelse, afhængigt af deres nationale, regionale og lokale behov, forhold, politikker, strategier og traditioner. Rapporter viser, at tilpasninger af voksenuddannelsen på grund af covid-19-pandemien har øget forskellene i praksis på voksenuddannelsesområdet endnu mere overalt i Europa (2).

| 14. | Ifølge uddannelsesovervågningsrapporten for 2020 (3) er deltagelsen i voksenuddannelse lav med et EU-gennemsnit på kun 10,8 % voksne (kvinder 11,9 %, mænd 9,8 %) i alderen 25-64, der har deltaget i voksenuddannelse i de seneste fire uger forud for 2019-undersøgelsen. Endvidere viser data fra Eurostat for 2020, at deltagelsen i voksenuddannelse er lavere end før covid-19-pandemien med et gennemsnit på kun 9,2 % voksne (kvinder: 10,0 %, mænd: 8,3 %) i alderen 25-64, der har deltaget i voksenuddannelse i de seneste fire uger forud for undersøgelsen, |
| --- | --- |

14.

Ifølge uddannelsesovervågningsrapporten for 2020 (3) er deltagelsen i voksenuddannelse lav med et EU-gennemsnit på kun 10,8 % voksne (kvinder 11,9 %, mænd 9,8 %) i alderen 25-64, der har deltaget i voksenuddannelse i de seneste fire uger forud for 2019-undersøgelsen. Endvidere viser data fra Eurostat for 2020, at deltagelsen i voksenuddannelse er lavere end før covid-19-pandemien med et gennemsnit på kun 9,2 % voksne (kvinder: 10,0 %, mænd: 8,3 %) i alderen 25-64, der har deltaget i voksenuddannelse i de seneste fire uger forud for undersøgelsen,

| 15. | Eurydicerapporten: »Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications« (Voksenuddannelse i Europa: Opbygning af inklusive færdigheds-og kvalifikationsforløb« (2021) viser, at omkring hver femte voksen i EU ikke har gennemført en uddannelse på sekundærtrinnet, og at en betydelig andel af Europas voksne ligger lavt med hensyn til læse og skrivefærdigheder, talfærdigheder og/eller digitale færdigheder. Landene er også forskellige med hensyn til voksnes deltagelse i uddannelse, et fælles træk er dog, at de fleste læringsaktiviteter, som voksne deltager i, er af uformel art; |
| --- | --- |

15.

Eurydicerapporten: »Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications« (Voksenuddannelse i Europa: Opbygning af inklusive færdigheds-og kvalifikationsforløb« (2021) viser, at omkring hver femte voksen i EU ikke har gennemført en uddannelse på sekundærtrinnet, og at en betydelig andel af Europas voksne ligger lavt med hensyn til læse og skrivefærdigheder, talfærdigheder og/eller digitale færdigheder. Landene er også forskellige med hensyn til voksnes deltagelse i uddannelse, et fælles træk er dog, at de fleste læringsaktiviteter, som voksne deltager i, er af uformel art;

ANERKENDER FØLGENDE:

| 16. | En ny læringskultur bør understrege relevansen af grundlæggende færdigheder for alle og løbende erhvervelse af relevant viden og relevante færdigheder og kompetencer på alle niveauer inden for formel, ikkeformel og uformel læring gennem hele livet. Mennesker, der er mentalt indstillet på livslang læring, er bedre rustet til at tilpasse sig nye situationer og udvikle de færdigheder, de har brug for med henblik på beskæftigelse, og til at kunne deltage fuldt ud i samfundet og udvikle sig personligt. |
| --- | --- |

16.

En ny læringskultur bør understrege relevansen af grundlæggende færdigheder for alle og løbende erhvervelse af relevant viden og relevante færdigheder og kompetencer på alle niveauer inden for formel, ikkeformel og uformel læring gennem hele livet. Mennesker, der er mentalt indstillet på livslang læring, er bedre rustet til at tilpasse sig nye situationer og udvikle de færdigheder, de har brug for med henblik på beskæftigelse, og til at kunne deltage fuldt ud i samfundet og udvikle sig personligt.

| 17. | Voksenuddannelse indtager en særlig plads i den strategiske prioritet i strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde – »Virkeliggørelse af livslang læring og mobilitet for alle«, som nu er nødvendigere end nogensinde på grund af udfordringer i forbindelse med genopretningen efter covid-19-krisen og behovet for modstandsdygtighed, de skiftende arbejdsmarkedsbehov, færdigheds- og kompetencemismatchet, den grønne og den digitale omstilling og den vedvarende store andel af voksne i Europa med ringe viden, færdigheder og kompetencer. |
| --- | --- |

17.

Voksenuddannelse indtager en særlig plads i den strategiske prioritet i strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde – »Virkeliggørelse af livslang læring og mobilitet for alle«, som nu er nødvendigere end nogensinde på grund af udfordringer i forbindelse med genopretningen efter covid-19-krisen og behovet for modstandsdygtighed, de skiftende arbejdsmarkedsbehov, færdigheds- og kompetencemismatchet, den grønne og den digitale omstilling og den vedvarende store andel af voksne i Europa med ringe viden, færdigheder og kompetencer.

| 18. | Fragmenteringen af voksenuddannelsen mellem sektorer, politikområder og de retlige rammer skal tackles. Der er behov for dialog mellem alle parter for at sikre, at der er en fælles vision for et styrket udbud af voksenuddannelser, hvor der tages hensyn til voksenuddannelsens sociale dimension og beskæftigelsesegnetheden. Eftersom den enkelte, arbejdsgiverne og staten drager fordel af voksenuddannelse, bør den enkeltes ansvar og bidrag anerkendes. |
| --- | --- |

18.

Fragmenteringen af voksenuddannelsen mellem sektorer, politikområder og de retlige rammer skal tackles. Der er behov for dialog mellem alle parter for at sikre, at der er en fælles vision for et styrket udbud af voksenuddannelser, hvor der tages hensyn til voksenuddannelsens sociale dimension og beskæftigelsesegnetheden. Eftersom den enkelte, arbejdsgiverne og staten drager fordel af voksenuddannelse, bør den enkeltes ansvar og bidrag anerkendes.

| 19. | Det er yderst vigtigt at fremme større bevidsthed blandt arbejdsgiverne om, at voksenuddannelse bidrager til kvaliteten af arbejdsprocesserne og -resultaterne og til arbejdstagernes engagement i deres arbejde. Voksenuddannelse kan bidrage til produktivitet, konkurrenceevne, social inklusion, kønsligestilling, kreativitet, innovation og entreprenørskab. Den er en vigtig faktor med henblik på at tilskynde arbejdsgiverne til at spille en mere aktiv rolle med hensyn til at støtte opkvalificering og omskoling og til løbende at forbedre deres ansattes beskæftigelsesegnethed og omstilling på arbejdsmarkedet. Det er derfor vigtigt, at der skabes en læringskultur på alle arbejdspladser, at læringsmulighederne planlægges og tilrettelægges på arbejdspladsen, og den bør fremmes og støttes af alle interessenter. |
| --- | --- |

19.

Det er yderst vigtigt at fremme større bevidsthed blandt arbejdsgiverne om, at voksenuddannelse bidrager til kvaliteten af arbejdsprocesserne og -resultaterne og til arbejdstagernes engagement i deres arbejde. Voksenuddannelse kan bidrage til produktivitet, konkurrenceevne, social inklusion, kønsligestilling, kreativitet, innovation og entreprenørskab. Den er en vigtig faktor med henblik på at tilskynde arbejdsgiverne til at spille en mere aktiv rolle med hensyn til at støtte opkvalificering og omskoling og til løbende at forbedre deres ansattes beskæftigelsesegnethed og omstilling på arbejdsmarkedet. Det er derfor vigtigt, at der skabes en læringskultur på alle arbejdspladser, at læringsmulighederne planlægges og tilrettelægges på arbejdspladsen, og den bør fremmes og støttes af alle interessenter.

| 20. | Voksenuddannelse skal imidlertid omfatte andet og mere end udvikling af arbejdsrelaterede færdigheder. Det er også vigtigt at skabe større bevidsthed blandt befolkningen om betydningen af og fordelene ved at deltage i livslang læring. Voksenuddannelse bør forbindes med alle typer og niveauer af uddannelse, herunder højere uddannelse, gennem fleksible, formelle, ikkeformelle og uformelle forløb. |
| --- | --- |

20.

Voksenuddannelse skal imidlertid omfatte andet og mere end udvikling af arbejdsrelaterede færdigheder. Det er også vigtigt at skabe større bevidsthed blandt befolkningen om betydningen af og fordelene ved at deltage i livslang læring. Voksenuddannelse bør forbindes med alle typer og niveauer af uddannelse, herunder højere uddannelse, gennem fleksible, formelle, ikkeformelle og uformelle forløb.

| 21. | Voksenuddannelse har kraften til at forbedre voksnes livs- og beskæftigelsesmuligheder, uanset deres sociodemografiske og personlige forhold. Det individuelle ansvar for karriereudvikling bør betragtes som en del af den professionelle rådgivning og støtte gennem livet. Desuden kan voksenuddannelse bidrage til aktivt medborgerskab og læring i lokalsamfundene. Den støtter også personlig, social og faglig udvikling og tilfredsstillelse, sundhed og trivsel i overensstemmelse med den enkeltes aktuelle og fremtidige behov, talenter og ønsker. Voksenuddannelse spiller en afgørende rolle med hensyn til at kunne tackle nuværende og fremtidige udfordringer og muligheder i livet og på arbejdspladsen og skaber bæredygtige samfund. |
| --- | --- |

21.

Voksenuddannelse har kraften til at forbedre voksnes livs- og beskæftigelsesmuligheder, uanset deres sociodemografiske og personlige forhold. Det individuelle ansvar for karriereudvikling bør betragtes som en del af den professionelle rådgivning og støtte gennem livet. Desuden kan voksenuddannelse bidrage til aktivt medborgerskab og læring i lokalsamfundene. Den støtter også personlig, social og faglig udvikling og tilfredsstillelse, sundhed og trivsel i overensstemmelse med den enkeltes aktuelle og fremtidige behov, talenter og ønsker. Voksenuddannelse spiller en afgørende rolle med hensyn til at kunne tackle nuværende og fremtidige udfordringer og muligheder i livet og på arbejdspladsen og skaber bæredygtige samfund.

| 22. | Virkningerne af de demografiske ændringer og den grønne og den digitale omstilling kræver nye tilgange til at lette voksnes deltagelse, herunder dem, der ikke er tilbøjelige til at deltage i læringsaktiviteter og aldersgruppen +65, i voksenuddannelse for at støtte deres fulde integration og deltagelse i samfundet; |
| --- | --- |

22.

Virkningerne af de demografiske ændringer og den grønne og den digitale omstilling kræver nye tilgange til at lette voksnes deltagelse, herunder dem, der ikke er tilbøjelige til at deltage i læringsaktiviteter og aldersgruppen +65, i voksenuddannelse for at støtte deres fulde integration og deltagelse i samfundet;

UNDERSTREGER FØLGENDE:

| 23. | Voksenuddannelse kræver en helhedsorienteret tilgang, herunder tværsektorielt og via samarbejde mellem flere interessenter, og effektiv koordinering på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, der tager hensyn til de forskellige voksenuddannelsesmodeller i Den Europæiske Union og i fuldt omfang respekterer de forskellige politiske niveauers specifikke kompetencer; |
| --- | --- |

23.

Voksenuddannelse kræver en helhedsorienteret tilgang, herunder tværsektorielt og via samarbejde mellem flere interessenter, og effektiv koordinering på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, der tager hensyn til de forskellige voksenuddannelsesmodeller i Den Europæiske Union og i fuldt omfang respekterer de forskellige politiske niveauers specifikke kompetencer;

ER DERFOR ENIGT OM FØLGENDE:

| 24. | I perioden frem til og med 2030 vil målet for den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 være at øge og forbedre udbuddet, udbredelsen og udnyttelsen af formelle, ikkeformelle og uformelle læringsmuligheder for alle. |
| --- | --- |

24.

I perioden frem til og med 2030 vil målet for den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 være at øge og forbedre udbuddet, udbredelsen og udnyttelsen af formelle, ikkeformelle og uformelle læringsmuligheder for alle.

| 25. | De vigtigste prioriterede områder på den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 sikrer kontinuitet i arbejdet og videreudvikling af voksenuddannelse som skitseret nedenfor og nærmere beskrevet i bilag I hertil:






  — | forvaltning |
| --- | --- | --- |

25.

De vigtigste prioriterede områder på den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 sikrer kontinuitet i arbejdet og videreudvikling af voksenuddannelse som skitseret nedenfor og nærmere beskrevet i bilag I hertil:

—

forvaltning

| — | udbud og udnyttelse af muligheder for livslang læring |
| --- | --- |

—

udbud og udnyttelse af muligheder for livslang læring

| — | tilgængelighed og fleksibilitet |
| --- | --- |

—

tilgængelighed og fleksibilitet

| — | kvalitet, lighed, inklusion og succes inden for voksenuddannelse |
| --- | --- |

—

kvalitet, lighed, inklusion og succes inden for voksenuddannelse

| — | den grønne og den digitale omstilling; |
| --- | --- |

—

den grønne og den digitale omstilling;

ER ENDVIDERE UNDER HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG DE NATIONALE FORHOLD I MEDLEMSSTATERNE ENIGE OM FØLGENDE GENNEMFØRELSESINSTRUMENTER:

| 26. | åben koordineringsmetode: I perioden frem til 2030 vil medlemsstaterne og Kommissionen arbejde tæt sammen for at gøre status over det arbejde, der er udført på teknisk plan, og evaluere processen og dens resultater ved hjælp af den åbne koordinationsmetode og ved at påtage sig ansvaret for processen inden for deres respektive kompetenceområde på nationalt, regionalt eller europæisk plan. Dette bør ske i samråd med arbejdsgruppen om voksenuddannelse, der er nedsat som led i strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), og netværket af nationale voksenuddannelseskoordinatorer |
| --- | --- |

26.

åben koordineringsmetode: I perioden frem til 2030 vil medlemsstaterne og Kommissionen arbejde tæt sammen for at gøre status over det arbejde, der er udført på teknisk plan, og evaluere processen og dens resultater ved hjælp af den åbne koordinationsmetode og ved at påtage sig ansvaret for processen inden for deres respektive kompetenceområde på nationalt, regionalt eller europæisk plan. Dette bør ske i samråd med arbejdsgruppen om voksenuddannelse, der er nedsat som led i strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), og netværket af nationale voksenuddannelseskoordinatorer

| 27. | gensidig læring: Gensidig læring er et centralt element i den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030, da det giver mulighed for at identificere og lære af god praksis i forskellige medlemsstater. Gensidig læring med inddragelse af relevante interessenter vil foregå ved hjælp af for eksempel peerlæringsaktiviteter, peerrådgivning og udveksling af bedste politikker og praksis, konferencer, seminarer, fora og ekspertgrupper på højt plan, gennem undersøgelser og analyser, netværk (herunder webbaserede) og andre former for formidling samt gennem klar synlighed for så vidt angår resultaterne |
| --- | --- |

27.

gensidig læring: Gensidig læring er et centralt element i den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030, da det giver mulighed for at identificere og lære af god praksis i forskellige medlemsstater. Gensidig læring med inddragelse af relevante interessenter vil foregå ved hjælp af for eksempel peerlæringsaktiviteter, peerrådgivning og udveksling af bedste politikker og praksis, konferencer, seminarer, fora og ekspertgrupper på højt plan, gennem undersøgelser og analyser, netværk (herunder webbaserede) og andre former for formidling samt gennem klar synlighed for så vidt angår resultaterne

| 28. | effektiv forvaltning: Den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 er en integreret del af strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) |
| --- | --- |

28.

effektiv forvaltning: Den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 er en integreret del af strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030)

| 29. | overvågning af processen: Den periodiske overvågning af fremskridt hen imod målene på EU-plan (4) ved hjælp af indikatorer på EU-plan (nærmere beskrevet i bilag II hertil), der anvendes i forbindelse med den systematiske indsamling og analyse af internationalt sammenlignelige data, udgør et væsentligt bidrag til evidensbaseret politikudformning uden at skabe yderligere byrder for medlemsstaterne. Årlig overvågning vil finde sted gennem uddannelsesovervågningsrapporten og processen med det europæiske semester (via den reviderede sociale resultattavle), der følger fremskridtene hen imod at nå alle aftalte mål på EU-plan inden for voksenuddannelse. Overvågning og evaluering af EU-mål og -indikatorer bør foretages i samarbejde med Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks og gennemgås i 2023 |
| --- | --- |

29.

overvågning af processen: Den periodiske overvågning af fremskridt hen imod målene på EU-plan (4) ved hjælp af indikatorer på EU-plan (nærmere beskrevet i bilag II hertil), der anvendes i forbindelse med den systematiske indsamling og analyse af internationalt sammenlignelige data, udgør et væsentligt bidrag til evidensbaseret politikudformning uden at skabe yderligere byrder for medlemsstaterne. Årlig overvågning vil finde sted gennem uddannelsesovervågningsrapporten og processen med det europæiske semester (via den reviderede sociale resultattavle), der følger fremskridtene hen imod at nå alle aftalte mål på EU-plan inden for voksenuddannelse. Overvågning og evaluering af EU-mål og -indikatorer bør foretages i samarbejde med Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks og gennemgås i 2023

| 30. | vidensopbygning og evidensbaseret voksenuddannelsespolitik: Det er nødvendigt at videreudvikle dybtgående dataanalyse og forskning, hvor det er muligt, på internationalt, europæisk og nationalt plan ved hjælp af en række værktøjer og ved at udnytte arbejdet i Eurostat, Eurydice, Cedefop, Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut – ETF, Eurofound, OECD og andre organisationer. Analysen bør også omfatte overvågning af sårbare grupper af voksne og data om investeringer i uddannelse, om muligt også på blandt andet arbejdsgiver- og lokalsamfundsniveau. Omdannelsen af arbejdspladser og den enorme opkvalificerings- og omskolingsindsats kræver pålidelig og målrettet viden om færdigheder for at kunne kortlægge fremtidige færdighedsbehov på arbejdsmarkedet. Dette vil støtte voksne i deres livslange karriereudvikling og lette både arbejdsmarkeds- og samfundsomstillinger |
| --- | --- |

30.

vidensopbygning og evidensbaseret voksenuddannelsespolitik: Det er nødvendigt at videreudvikle dybtgående dataanalyse og forskning, hvor det er muligt, på internationalt, europæisk og nationalt plan ved hjælp af en række værktøjer og ved at udnytte arbejdet i Eurostat, Eurydice, Cedefop, Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut – ETF, Eurofound, OECD og andre organisationer. Analysen bør også omfatte overvågning af sårbare grupper af voksne og data om investeringer i uddannelse, om muligt også på blandt andet arbejdsgiver- og lokalsamfundsniveau. Omdannelsen af arbejdspladser og den enorme opkvalificerings- og omskolingsindsats kræver pålidelig og målrettet viden om færdigheder for at kunne kortlægge fremtidige færdighedsbehov på arbejdsmarkedet. Dette vil støtte voksne i deres livslange karriereudvikling og lette både arbejdsmarkeds- og samfundsomstillinger

| 31. | samarbejde med internationale organisationer: Det er vigtigt at styrke samarbejdet med organisationer såsom OECD (navnlig ved at gøre brug af resultaterne af programmet for international vurdering af voksnes kompetencer (PIAAC)), FN (navnlig UNESCO og ILO) og Europarådet og tillige inden for relevante regionale eller verdensomspændende initiativer |
| --- | --- |

31.

samarbejde med internationale organisationer: Det er vigtigt at styrke samarbejdet med organisationer såsom OECD (navnlig ved at gøre brug af resultaterne af programmet for international vurdering af voksnes kompetencer (PIAAC)), FN (navnlig UNESCO og ILO) og Europarådet og tillige inden for relevante regionale eller verdensomspændende initiativer

| 32. | finansiering: Voksenuddannelse finansieres gennem en række forskellige instrumenter, hvis midler kommer fra mange forskellige kilder. Voksenuddannelse bør helst, og hvor det er relevant, i overensstemmelse med nærhedsprincippet bygge på løbende og regelmæssig finansiering frem for tilskud i forbindelse med projekter eller programmer. Finansieringstilgange på grundlag af offentlige og private interessenters fælles ansvar kan bidrage til at øge og intensivere ressourcerne; |
| --- | --- |

32.

finansiering: Voksenuddannelse finansieres gennem en række forskellige instrumenter, hvis midler kommer fra mange forskellige kilder. Voksenuddannelse bør helst, og hvor det er relevant, i overensstemmelse med nærhedsprincippet bygge på løbende og regelmæssig finansiering frem for tilskud i forbindelse med projekter eller programmer. Finansieringstilgange på grundlag af offentlige og private interessenters fælles ansvar kan bidrage til at øge og intensivere ressourcerne;

OPFORDRER UNDER HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG I OVERENSSTEMMELSE MED NATIONALE FORHOLD MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 33. | at fokusere deres indsats i perioden 2021-2030 på de prioriterede områder, der er beskrevet i bilag I, og derved også bidrage til gennemførelsen af strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), hvor det er relevant, og i overensstemmelse med deres nationale, regionale og lokale kontekst, forhold og lovgivning |
| --- | --- |

33.

at fokusere deres indsats i perioden 2021-2030 på de prioriterede områder, der er beskrevet i bilag I, og derved også bidrage til gennemførelsen af strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), hvor det er relevant, og i overensstemmelse med deres nationale, regionale og lokale kontekst, forhold og lovgivning

| 34. | at styrke et effektivt samarbejde mellem de relevante ministerier samt med interessenter, såsom arbejdsmarkedets parter, virksomheder, ikkestatslige organisationer og civilsamfundsorganisationer, med henblik på at forbedre sammenhængen mellem voksenuddannelsespolitikker og bredere socioøkonomiske politikker. Denne tilgang på tværs af ministerier og forskellige interessenter kan styrkes yderligere gennem effektiv national, regional og lokal koordination, som sammenkæder politik og praksis |
| --- | --- |

34.

at styrke et effektivt samarbejde mellem de relevante ministerier samt med interessenter, såsom arbejdsmarkedets parter, virksomheder, ikkestatslige organisationer og civilsamfundsorganisationer, med henblik på at forbedre sammenhængen mellem voksenuddannelsespolitikker og bredere socioøkonomiske politikker. Denne tilgang på tværs af ministerier og forskellige interessenter kan styrkes yderligere gennem effektiv national, regional og lokal koordination, som sammenkæder politik og praksis

| 35. | at støtte voksenuddannelse med livslang vejledning og karriereudvikling ved at opbygge partnerskaber på alle niveauer. I overensstemmelse med kvalitetssikringsprincipperne bør denne vejledning knyttes til outreachaktiviteter, validering og bevidstgørelse og dermed bidrage til gennemførelsen af Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb. Dette vil sikre, at alle voksne har mulighed for at udvikle deres grundlæggende færdigheder og nøglekompetencer på grundlag af deres behov og opnå det færdighedsniveau, der er nødvendigt i dag i samfundet og på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

35.

at støtte voksenuddannelse med livslang vejledning og karriereudvikling ved at opbygge partnerskaber på alle niveauer. I overensstemmelse med kvalitetssikringsprincipperne bør denne vejledning knyttes til outreachaktiviteter, validering og bevidstgørelse og dermed bidrage til gennemførelsen af Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb. Dette vil sikre, at alle voksne har mulighed for at udvikle deres grundlæggende færdigheder og nøglekompetencer på grundlag af deres behov og opnå det færdighedsniveau, der er nødvendigt i dag i samfundet og på arbejdsmarkedet

| 36. | i forbindelse med gennemførelsen af Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring at gøre fremskridt med hensyn til at sikre, at alle voksne har adgang til valideringsmuligheder, og dermed også sikre muligheder for en ny chance, hvilket kan føre til fuldstændige eller delvise kvalifikationer |
| --- | --- |

36.

i forbindelse med gennemførelsen af Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring at gøre fremskridt med hensyn til at sikre, at alle voksne har adgang til valideringsmuligheder, og dermed også sikre muligheder for en ny chance, hvilket kan føre til fuldstændige eller delvise kvalifikationer

| 37. | at støtte udvidelse af voksenuddannelse på sekundær- og tertiærtrinnet, både almen uddannelse og erhvervsuddannelse, gennem fleksible læringsforløb, for eksempel aftenundervisning, deltidsuddannelse, fjernlæring og blandet læring, og gøre det muligt for voksne lærende a) at opnå kvalifikationer på EQF-niveau 4 og derover og b) at gennemføre korte kurser, som gør det muligt at ajourføre, udvide og uddybe kompetencer |
| --- | --- |

37.

at støtte udvidelse af voksenuddannelse på sekundær- og tertiærtrinnet, både almen uddannelse og erhvervsuddannelse, gennem fleksible læringsforløb, for eksempel aftenundervisning, deltidsuddannelse, fjernlæring og blandet læring, og gøre det muligt for voksne lærende a) at opnå kvalifikationer på EQF-niveau 4 og derover og b) at gennemføre korte kurser, som gør det muligt at ajourføre, udvide og uddybe kompetencer

| 38. | at højne den professionelle status for og støtte professionaliseringen af voksenundervisere (5) og forbedre deres grund-, efter- og videreuddannelse og faglige udvikling, herunder ved at støtte anvendelse af innovative tilgange (såsom blandede tilgange, online-, fjern- og hybridtilgange osv.) og ressourcer (IKT-infrastruktur og -udstyr) |
| --- | --- |

38.

at højne den professionelle status for og støtte professionaliseringen af voksenundervisere (5) og forbedre deres grund-, efter- og videreuddannelse og faglige udvikling, herunder ved at støtte anvendelse af innovative tilgange (såsom blandede tilgange, online-, fjern- og hybridtilgange osv.) og ressourcer (IKT-infrastruktur og -udstyr)

| 39. | at støtte, hvor det er relevant, inklusionsbaseret digitalisering af høj kvalitet af uddannelses- og læringsprocesserne på organisatorisk og individuelt plan samt at bistå og uddanne voksne lærende i at anvende digitale værktøjer i større udstrækning og mere effektivt, samtidig med at der tages hensyn til den digitale kløft og den kønsbestemte digitale kløft |
| --- | --- |

39.

at støtte, hvor det er relevant, inklusionsbaseret digitalisering af høj kvalitet af uddannelses- og læringsprocesserne på organisatorisk og individuelt plan samt at bistå og uddanne voksne lærende i at anvende digitale værktøjer i større udstrækning og mere effektivt, samtidig med at der tages hensyn til den digitale kløft og den kønsbestemte digitale kløft

| 40. | at bestræbe sig på at udvikle enkle, fleksible og brede mekanismer til virksomheder og enkeltpersoner for at øge bevidstheden og fremme en mentalitetsændring blandt enkeltpersoner og samfundet på grundlag af begrebet livslang læring, som lægger vægt på behovet for løbende at erhverve sig viden, færdigheder og kompetencer |
| --- | --- |

40.

at bestræbe sig på at udvikle enkle, fleksible og brede mekanismer til virksomheder og enkeltpersoner for at øge bevidstheden og fremme en mentalitetsændring blandt enkeltpersoner og samfundet på grundlag af begrebet livslang læring, som lægger vægt på behovet for løbende at erhverve sig viden, færdigheder og kompetencer

| 41. | at lette livslang læring for at fremme voksnes deltagelse i læring gennem en række forskellige instrumenter såsom EPALE – den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa (f.eks. støtte fagfolk inden for voksenuddannelse, herunder voksenundervisere, vejlednings- og støttepersonale, forskere og akademikere samt politiske beslutningstagere) |
| --- | --- |

41.

at lette livslang læring for at fremme voksnes deltagelse i læring gennem en række forskellige instrumenter såsom EPALE – den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa (f.eks. støtte fagfolk inden for voksenuddannelse, herunder voksenundervisere, vejlednings- og støttepersonale, forskere og akademikere samt politiske beslutningstagere)

| 42. | at fremme læringsmobilitet for voksne lærende og voksenuddannelsespersonale samt samarbejde på tværs af grænserne, herunder gennem programmet Erasmus+, EU’s samhørighedspolitikfonde og andre instrumenter, hvor det er relevant |
| --- | --- |

42.

at fremme læringsmobilitet for voksne lærende og voksenuddannelsespersonale samt samarbejde på tværs af grænserne, herunder gennem programmet Erasmus+, EU’s samhørighedspolitikfonde og andre instrumenter, hvor det er relevant

| 43. | at gøre en yderligere indsats for at fjerne eksisterende hindringer og barrierer for alle former for læring, herunder for så vidt angår mobilitet, tilgængelighed, kønsskævheder, vejledning, opsøgende arbejde, studentertjenester og anerkendelse af tidligere læring som en del af læringsresultater |
| --- | --- |

43.

at gøre en yderligere indsats for at fjerne eksisterende hindringer og barrierer for alle former for læring, herunder for så vidt angår mobilitet, tilgængelighed, kønsskævheder, vejledning, opsøgende arbejde, studentertjenester og anerkendelse af tidligere læring som en del af læringsresultater

| 44. | at videreudvikle kvalitetssikringsmekanismer ved f.eks. at fremme intern og ekstern kvalitetssikring med hensyn til programmer, processer, gennemførelsesorganisationer, voksenundervisere og rådgivningsaktiviteter og ved at udvikle dataindsamling, for eksempel ved at anvende oplysninger, der er indsamlet gennem sporing af færdiguddannede; |
| --- | --- |

44.

at videreudvikle kvalitetssikringsmekanismer ved f.eks. at fremme intern og ekstern kvalitetssikring med hensyn til programmer, processer, gennemførelsesorganisationer, voksenundervisere og rådgivningsaktiviteter og ved at udvikle dataindsamling, for eksempel ved at anvende oplysninger, der er indsamlet gennem sporing af færdiguddannede;

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED DENS BEFØJELSER OG UNDER HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 45. | at støtte medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 og dens prioriterede områder som beskrevet i bilag I samt i forbindelse med deres mulige udarbejdelse af helhedsorienterede nationale færdighedsstrategier på tværs af ministerier og myndigheder |
| --- | --- |

45.

at støtte medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 og dens prioriterede områder som beskrevet i bilag I samt i forbindelse med deres mulige udarbejdelse af helhedsorienterede nationale færdighedsstrategier på tværs af ministerier og myndigheder

| 46. | at sikre komplementaritet og sammenhæng i EU-politikinitiativer, som iværksættes i overensstemmelse med den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 |
| --- | --- |

46.

at sikre komplementaritet og sammenhæng i EU-politikinitiativer, som iværksættes i overensstemmelse med den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030

| 47. | at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne for at sikre, at der findes en fleksibel og effektiv forvaltningsstruktur som skitseret i Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), navnlig med inddragelse af arbejdsgruppen om voksenuddannelse, netværket af nationale voksenuddannelseskoordinatorer, peerlæringsaktiviteter og andre netværksaktiviteter |
| --- | --- |

47.

at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne for at sikre, at der findes en fleksibel og effektiv forvaltningsstruktur som skitseret i Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), navnlig med inddragelse af arbejdsgruppen om voksenuddannelse, netværket af nationale voksenuddannelseskoordinatorer, peerlæringsaktiviteter og andre netværksaktiviteter

| 48. | at støtte de nationale voksenuddannelseskoordinatorer ved at finansiere deres arbejde med at lette samarbejde blandt medlemsstaterne og med Kommissionen om gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 |
| --- | --- |

48.

at støtte de nationale voksenuddannelseskoordinatorer ved at finansiere deres arbejde med at lette samarbejde blandt medlemsstaterne og med Kommissionen om gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030

| 49. | at styrke kendskabet til voksenuddannelse i Europa ved at foretage undersøgelser og udføre forskning, der er relevant for analyse af voksenuddannelsesspørgsmål, herunder gennem Eurydice, Cedefop og ETF og i samarbejde med andre relevante netværk og institutioner ved at gøre fuld brug af deres informations- og forskningskapacitet, uden at skabe yderligere byrder for medlemsstaterne. Opmærksomheden bør også rettes mod aldersgruppen 65 år og derover ved at udarbejde sammenlignende dokumentation og oplysninger om deres deltagelse i voksenuddannelse |
| --- | --- |

49.

at styrke kendskabet til voksenuddannelse i Europa ved at foretage undersøgelser og udføre forskning, der er relevant for analyse af voksenuddannelsesspørgsmål, herunder gennem Eurydice, Cedefop og ETF og i samarbejde med andre relevante netværk og institutioner ved at gøre fuld brug af deres informations- og forskningskapacitet, uden at skabe yderligere byrder for medlemsstaterne. Opmærksomheden bør også rettes mod aldersgruppen 65 år og derover ved at udarbejde sammenlignende dokumentation og oplysninger om deres deltagelse i voksenuddannelse

| 50. | at forfølge og intensivere samarbejdet med relevante internationale organisationer såsom OECD, FN (navnlig UNESCO og ILO) og Europarådet samt med relevante regionale og globale initiativer, f.eks. på Vestbalkan, Det Østlige Partnerskab osv. |
| --- | --- |

50.

at forfølge og intensivere samarbejdet med relevante internationale organisationer såsom OECD, FN (navnlig UNESCO og ILO) og Europarådet samt med relevante regionale og globale initiativer, f.eks. på Vestbalkan, Det Østlige Partnerskab osv.

| 51. | at sikre disponible midler på europæisk plan til at støtte gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 gennem relevante EU-programmer, -fonde og -instrumenter såsom Erasmus+, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Fonden for Retfærdig Omstilling, InvestEU, instrumentet for teknisk støtte osv. |
| --- | --- |

51.

at sikre disponible midler på europæisk plan til at støtte gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 gennem relevante EU-programmer, -fonde og -instrumenter såsom Erasmus+, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Fonden for Retfærdig Omstilling, InvestEU, instrumentet for teknisk støtte osv.

| 52. | at fremlægge og regelmæssigt holde Rådet ajour med en systematisk oversigt over og køreplan for de igangværende og planlagte politikker, samarbejdsværktøjer, finansieringsinstrumenter, initiativer og målrettede indkaldelser på EU-plan såsom opkvalificeringsforløb, Erasmus+ og det europæiske semester, som bidrager til gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 |
| --- | --- |

52.

at fremlægge og regelmæssigt holde Rådet ajour med en systematisk oversigt over og køreplan for de igangværende og planlagte politikker, samarbejdsværktøjer, finansieringsinstrumenter, initiativer og målrettede indkaldelser på EU-plan såsom opkvalificeringsforløb, Erasmus+ og det europæiske semester, som bidrager til gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030

| 53. | at aflægge rapport om gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 som led i strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde (2021-2030), idet der trækkes på de nationale voksenuddannelseskoordinatorer, arbejdsgruppen om voksenuddannelse, undersøgelser og forskningseksperter |
| --- | --- |

53.

at aflægge rapport om gennemførelsen af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030 som led i strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde (2021-2030), idet der trækkes på de nationale voksenuddannelseskoordinatorer, arbejdsgruppen om voksenuddannelse, undersøgelser og forskningseksperter

| 54. | at muliggøre videreudvikling og gennemførelse af den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa (EPALE), som støtter og styrker fagfolk inden for voksenuddannelse gennem kollegial udveksling, blogindlæg, fora, netværkssamarbejde samt nøjagtige og relevante oplysninger af høj kvalitet om alle aspekter af voksenuddannelse |
| --- | --- |

54.

at muliggøre videreudvikling og gennemførelse af den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa (EPALE), som støtter og styrker fagfolk inden for voksenuddannelse gennem kollegial udveksling, blogindlæg, fora, netværkssamarbejde samt nøjagtige og relevante oplysninger af høj kvalitet om alle aspekter af voksenuddannelse

| 55. | at støtte medlemsstaterne, herunder med finansieringsmidler, i deres regelmæssige deltagelse i forskningscyklusser med henblik på at opnå sammenlignelige data om deres fremskridt inden for voksnes færdigheder (OECD’s undersøgelse af voksnes færdigheder [PIAAC], voksenuddannelsesundersøgelsen og arbejdsstyrkeundersøgelsen). |
| --- | --- |

55.

at støtte medlemsstaterne, herunder med finansieringsmidler, i deres regelmæssige deltagelse i forskningscyklusser med henblik på at opnå sammenlignelige data om deres fremskridt inden for voksnes færdigheder (OECD’s undersøgelse af voksnes færdigheder [PIAAC], voksenuddannelsesundersøgelsen og arbejdsstyrkeundersøgelsen).

---

(1)  EUCO 19/1/17 REV 1.

(2)  Jf. f.eks. følgende publikationer: Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities (Voksenuddannelse og covid-19: udfordringer og muligheder) (ET2020-arbejdsgruppen om voksenuddannelse, 2020), Adult learning and education and COVID-19 (Voksenuddannelse og covid-19) (UNESCO’s Institut for Livslang Læring, 2020) og Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing? (Voksenuddannelse og covid-19: Hvor meget uformel og ikkeformel læring savner arbejdstagerne?) (OECD, 2021).

(3)  Education and Training Monitor 2020 (Rapporten om uddannelsesovervågning 2020). Teaching and learning in a digital age (Undervisning og læring i en digital tidsalder), SWD (2020) 234 final. Datakilde: Eurostat, EU Labour Force Survey (Eurostat: EU-arbejdsstyrkeundersøgelse) (der er planlagt en ændring i metoden i 2022).

(4)  Målene er defineret som gennemsnitsværdier for EU, som skal opnås af medlemsstaterne i fællesskab. Når der aflægges rapport om fremskridtene med hensyn til at nå disse mål, herunder når det er relevant i forbindelse med det europæiske semester, bør Kommissionen tage hensyn til de forskellige nationale systemers og forholds særlige karakter. Medlemsstaterne bør udnytte mulighederne for EU-finansiering fuldt ud i overensstemmelse med deres nationale forhold, prioriteter og udfordringer. Målene foregriber ikke beslutninger om, hvordan Unionens finansieringsinstrumenter inden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og NextGenerationEU gennemføres.

(5)  Med henblik på denne resolution er en lærer en person, der anerkendes som havende status som lærer (eller tilsvarende) i henhold til national lovgivning og praksis, mens en underviser er enhver, der udfører en eller flere aktiviteter i forbindelse med den (teoretiske eller praktiske) uddannelsesfunktion, enten i en uddannelsesinstitution eller på en arbejdsplads. Det omfatter lærere inden for almen og videregående uddannelse, lærere og undervisere i erhvervsrettede grund- og efteruddannelser, ansatte inden for førskoleundervisning og børnepasning samt voksenundervisere, jf. Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11).

---

BILAG I

Under hensyn til de specifikke omstændigheder i hver medlemsstat og i overensstemmelse med nationale prioriteter opfordres medlemsstaterne til med støtte fra Kommissionen, når det er hensigtsmæssigt, at fokusere på de områder, der er omtalt nedenfor.

Prioriteret område 1 – Forvaltning

| a) | Partnerskaber mellem regeringer, regionale og lokale myndigheder, uddannelsesudbydere, virksomheder, arbejdsmarkedets parter, offentlige arbejdsformidlinger og sociale tjenester samt civilsamfundet er en nødvendighed og hænger tæt sammen med det fælles ansvar, der påhviler alle involverede parter. Dette ansvar omfatter en række opgaver, herunder analyse af uddannelsesbehov og udvikling af læringsmuligheder for voksne, optimering af alle interessenters deltagelse og samarbejde, bevidstgørelse og opsøgende arbejde samt støtte til tilvejebringelse af fyldestgørende vejledning og rådgivning til udbydere og virksomheder. |
| --- | --- |

a)

Partnerskaber mellem regeringer, regionale og lokale myndigheder, uddannelsesudbydere, virksomheder, arbejdsmarkedets parter, offentlige arbejdsformidlinger og sociale tjenester samt civilsamfundet er en nødvendighed og hænger tæt sammen med det fælles ansvar, der påhviler alle involverede parter. Dette ansvar omfatter en række opgaver, herunder analyse af uddannelsesbehov og udvikling af læringsmuligheder for voksne, optimering af alle interessenters deltagelse og samarbejde, bevidstgørelse og opsøgende arbejde samt støtte til tilvejebringelse af fyldestgørende vejledning og rådgivning til udbydere og virksomheder.

| b) | Styrkelse af de samlede vilkår for samarbejdet om voksenuddannelsesbehov: indsats for at udvikle en samlet tilgang til voksenuddannelse, som omfatter voksenuddannelse af alle typer og former og på alle niveauer samt andre relevante former for læringsmuligheder, og som præciserer, hvilken rolle alle involverede sektorer spiller. Den bør sikre et tværsektorielt tilsyn samt tværministerielle og tværsektorielle partnerskaber, der skaber sammenhæng mellem de forskellige politikker. En sådan tilgang som led i livslang læring kan resultere i strategier for voksenuddannelse og nationale færdighedsstrategier, der bygger på forskning, dokumentation og data. |
| --- | --- |

b)

Styrkelse af de samlede vilkår for samarbejdet om voksenuddannelsesbehov: indsats for at udvikle en samlet tilgang til voksenuddannelse, som omfatter voksenuddannelse af alle typer og former og på alle niveauer samt andre relevante former for læringsmuligheder, og som præciserer, hvilken rolle alle involverede sektorer spiller. Den bør sikre et tværsektorielt tilsyn samt tværministerielle og tværsektorielle partnerskaber, der skaber sammenhæng mellem de forskellige politikker. En sådan tilgang som led i livslang læring kan resultere i strategier for voksenuddannelse og nationale færdighedsstrategier, der bygger på forskning, dokumentation og data.

| c) | Samarbejde og partnerskab mellem interessenter på nationalt, regionalt og lokalt plan bør opfylde behovene hos voksne lærende og arbejdsgivere, herunder, hvis det er muligt og i overensstemmelse med nationale forhold, effektiv finansiering af voksenuddannelsesinitiativer. |
| --- | --- |

c)

Samarbejde og partnerskab mellem interessenter på nationalt, regionalt og lokalt plan bør opfylde behovene hos voksne lærende og arbejdsgivere, herunder, hvis det er muligt og i overensstemmelse med nationale forhold, effektiv finansiering af voksenuddannelsesinitiativer.

Prioriteret område 2 – Udbud og udnyttelse af muligheder for livslang læring

| a) | Det er af afgørende betydning at øge bevidstheden blandt voksne om vigtigheden af, at læring er en livslang indsats, som bør ydes med jævne mellemrum i løbet af en persons liv. |
| --- | --- |

a)

Det er af afgørende betydning at øge bevidstheden blandt voksne om vigtigheden af, at læring er en livslang indsats, som bør ydes med jævne mellemrum i løbet af en persons liv.

| b) | Voksenuddannelse bør gøres mere skræddersyet. Den bør fremmes og støttes gennem effektive ordninger for livslang vejledning med outreachaktiviteter samt gennem integrerede systemer til validering af tidligere læring. |
| --- | --- |

b)

Voksenuddannelse bør gøres mere skræddersyet. Den bør fremmes og støttes gennem effektive ordninger for livslang vejledning med outreachaktiviteter samt gennem integrerede systemer til validering af tidligere læring.

| c) | Eksisterende prognosesystemer for færdigheder (viden om færdigheder) bør være tilgængelige for alle interessenter med henblik på at støtte livslang vejledning og voksenuddannelsesplanlægning. |
| --- | --- |

c)

Eksisterende prognosesystemer for færdigheder (viden om færdigheder) bør være tilgængelige for alle interessenter med henblik på at støtte livslang vejledning og voksenuddannelsesplanlægning.

| d) | Hvis det er relevant, bør integration af økonomiske incitamenter, skatteincitamenter og andre sociale ydelser eller kompenserende foranstaltninger på arbejdsgiverniveau i forbindelse med gennemførelsen af voksenuddannelsespolitikker føre til øget arbejdsgiverengagement i voksenuddannelse. |
| --- | --- |

d)

Hvis det er relevant, bør integration af økonomiske incitamenter, skatteincitamenter og andre sociale ydelser eller kompenserende foranstaltninger på arbejdsgiverniveau i forbindelse med gennemførelsen af voksenuddannelsespolitikker føre til øget arbejdsgiverengagement i voksenuddannelse.

| e) | Bæredygtig offentlig finansiering bør suppleres af anden finansiering på forskellige niveauer (europæisk, nationalt, regionalt, lokalt, arbejdsgiver- og individuelt) af alle typer, former og niveauer af voksenuddannelse. Effektiv tildeling og anvendelse af midler er afgørende og bør tilpasses individuelle læringsbehov. Overvågning af udgifter spiller en vigtig rolle i denne forbindelse. |
| --- | --- |

e)

Bæredygtig offentlig finansiering bør suppleres af anden finansiering på forskellige niveauer (europæisk, nationalt, regionalt, lokalt, arbejdsgiver- og individuelt) af alle typer, former og niveauer af voksenuddannelse. Effektiv tildeling og anvendelse af midler er afgørende og bør tilpasses individuelle læringsbehov. Overvågning af udgifter spiller en vigtig rolle i denne forbindelse.

Prioriteret område 3 – Tilgængelighed og fleksibilitet

| a) | Voksenuddannelse bør være fleksibel med hensyn til tid, sted, ressourcer, organiseringsformer og gennemførelsesformer og bør omfatte en række forskellige tilgange og foranstaltninger til at øge deltagelse, inklusion og motivation til at lære. Den bør muliggøre tilmelding til forskellige niveauer af formel uddannelse, men også til andre programmer – herunder på ikkeformelt plan – med henblik på omskoling og opkvalificering, og samtidig et bredere læringsparadigme. Fleksibilitet er vigtig for at få flere voksne i uddannelse – og fastholde dem i den – så uddannelsen passer til deres forpligtelser med hensyn til familie, liv og arbejde. Voksenuddannelse skal udbyde programmer af høj kvalitet, uanset om finansieringen er privat eller offentlig. |
| --- | --- |

a)

Voksenuddannelse bør være fleksibel med hensyn til tid, sted, ressourcer, organiseringsformer og gennemførelsesformer og bør omfatte en række forskellige tilgange og foranstaltninger til at øge deltagelse, inklusion og motivation til at lære. Den bør muliggøre tilmelding til forskellige niveauer af formel uddannelse, men også til andre programmer – herunder på ikkeformelt plan – med henblik på omskoling og opkvalificering, og samtidig et bredere læringsparadigme. Fleksibilitet er vigtig for at få flere voksne i uddannelse – og fastholde dem i den – så uddannelsen passer til deres forpligtelser med hensyn til familie, liv og arbejde. Voksenuddannelse skal udbyde programmer af høj kvalitet, uanset om finansieringen er privat eller offentlig.

| b) | Uddannelsesprogrammer, der udbydes som voksenuddannelse, bør bygge på den enkelte lærendes forhåndsviden, -færdigheder og -kompetencer, erfaringer, præferencer og særlige forhold, på grundlag af vedkommendes behov, eventuelle resultater af selvevalueringer og med særligt fokus på sårbare grupper. En tilgang til uddannelse og læring, der tilskynder voksne til at udtrykke deres præferencer, ønsker og behov, er inklusiv og motiverer voksne til at uddanne og dygtiggøre sig og giver samtidig mulighed for personlig og karrieremæssig udvikling, læring i lokalsamfundene, læring mellem generationer og andre sociale aspekter. |
| --- | --- |

b)

Uddannelsesprogrammer, der udbydes som voksenuddannelse, bør bygge på den enkelte lærendes forhåndsviden, -færdigheder og -kompetencer, erfaringer, præferencer og særlige forhold, på grundlag af vedkommendes behov, eventuelle resultater af selvevalueringer og med særligt fokus på sårbare grupper. En tilgang til uddannelse og læring, der tilskynder voksne til at udtrykke deres præferencer, ønsker og behov, er inklusiv og motiverer voksne til at uddanne og dygtiggøre sig og giver samtidig mulighed for personlig og karrieremæssig udvikling, læring i lokalsamfundene, læring mellem generationer og andre sociale aspekter.

| c) | Voksenuddannelse bør også gøre det lettere at tilegne sig og konsolidere viden, færdigheder og kompetencer og dermed bidrage til at sikre mere inklusive samfund og garantere lige muligheder i forhold til særlige omstændigheder og socioøkonomisk baggrund med særligt fokus på sårbare grupper. |
| --- | --- |

c)

Voksenuddannelse bør også gøre det lettere at tilegne sig og konsolidere viden, færdigheder og kompetencer og dermed bidrage til at sikre mere inklusive samfund og garantere lige muligheder i forhold til særlige omstændigheder og socioøkonomisk baggrund med særligt fokus på sårbare grupper.

| d) | Det bør overvejes at indføre finansielle og andre støtteforanstaltninger samt konkrete foranstaltninger til støtte for lærende. Det kunne eksempelvis være økonomiske incitamenter som lån, tilskud og skattelettelser. |
| --- | --- |

d)

Det bør overvejes at indføre finansielle og andre støtteforanstaltninger samt konkrete foranstaltninger til støtte for lærende. Det kunne eksempelvis være økonomiske incitamenter som lån, tilskud og skattelettelser.

| e) | Afprøvning og anvendelse af mikroeksamensbeviser kan bidrage til at udvide læringsmulighederne og styrke livslang læring ved at skabe mere fleksible og modulopbyggede læringsmuligheder og tilbyde mere inklusive læringsforløb. |
| --- | --- |

e)

Afprøvning og anvendelse af mikroeksamensbeviser kan bidrage til at udvide læringsmulighederne og styrke livslang læring ved at skabe mere fleksible og modulopbyggede læringsmuligheder og tilbyde mere inklusive læringsforløb.

Prioriteret område 4 – Kvalitet, lighed, inklusion og succes inden for voksenuddannelse

Professionalisering

| a) | Der er behov for professionalisering og kapacitetsopbygning med hensyn til voksenundervisere, herunder fagfolk (f.eks. mentorer og vejledere) og andre fagpersoner, der deltager i støtteaktiviteter såsom vejledning, validering, opsøgende arbejde, bevidstgørelse, lederskab og forvaltning inden for voksenuddannelse. Der kan ligge en merværdi i at definere og validere nøglekompetencer for fagfolk inden for voksenuddannelse. |
| --- | --- |

a)

Der er behov for professionalisering og kapacitetsopbygning med hensyn til voksenundervisere, herunder fagfolk (f.eks. mentorer og vejledere) og andre fagpersoner, der deltager i støtteaktiviteter såsom vejledning, validering, opsøgende arbejde, bevidstgørelse, lederskab og forvaltning inden for voksenuddannelse. Der kan ligge en merværdi i at definere og validere nøglekompetencer for fagfolk inden for voksenuddannelse.

| b) | Professionalisering inden for voksenuddannelse er afgørende for kvaliteten af den udbudte uddannelse (f.eks. skal voksne lærende ud over indholdsrelaterede færdigheder tilegne sig sociale og digitale færdigheder, og i den forbindelse er der behov for en anden/tilpasset undervisningstilgang). Voksenundervisere bør støttes i gennemførelsen af kompetencebaseret undervisning og læring, herunder gennem vejledere og peerlæringsaktiviteter. |
| --- | --- |

b)

Professionalisering inden for voksenuddannelse er afgørende for kvaliteten af den udbudte uddannelse (f.eks. skal voksne lærende ud over indholdsrelaterede færdigheder tilegne sig sociale og digitale færdigheder, og i den forbindelse er der behov for en anden/tilpasset undervisningstilgang). Voksenundervisere bør støttes i gennemførelsen af kompetencebaseret undervisning og læring, herunder gennem vejledere og peerlæringsaktiviteter.

| c) | Et veludviklet netværk af og partnerskab mellem voksenuddannelsesudbydere og andre partnere, der udbyder læringsmuligheder, kan sikre, at voksenuddannelse bliver mere tilgængelig, og at tid og penge udgør en mindre hindring end tidligere. |
| --- | --- |

c)

Et veludviklet netværk af og partnerskab mellem voksenuddannelsesudbydere og andre partnere, der udbyder læringsmuligheder, kan sikre, at voksenuddannelse bliver mere tilgængelig, og at tid og penge udgør en mindre hindring end tidligere.

Mobilitet:

| d) | Voksne lærendes, voksenunderviseres og andre interessenters mobilitet bør fortsat udvides som en væsentlig del af det europæiske samarbejde og som et redskab til at øge kvaliteten på voksenuddannelsesområdet og til at fremme flersprogethed i Den Europæiske Union. Der bør gøres mere for at fjerne eksisterende hindringer og barrierer for alle typer lærings- og undervisningsmobilitet, herunder med hensyn til adgang, vejledning, tjenester til studerende og anerkendelse af læringsresultater. |
| --- | --- |

d)

Voksne lærendes, voksenunderviseres og andre interessenters mobilitet bør fortsat udvides som en væsentlig del af det europæiske samarbejde og som et redskab til at øge kvaliteten på voksenuddannelsesområdet og til at fremme flersprogethed i Den Europæiske Union. Der bør gøres mere for at fjerne eksisterende hindringer og barrierer for alle typer lærings- og undervisningsmobilitet, herunder med hensyn til adgang, vejledning, tjenester til studerende og anerkendelse af læringsresultater.

| e) | Anvendelse af programmet Erasmus+, som tilbyder en række nye muligheder for at styrke mobiliteten i og uden for EU og for at styrke det grænseoverskridende samarbejde, eventuelt suppleret med finansieringsmidler fra ESF+. |
| --- | --- |

e)

Anvendelse af programmet Erasmus+, som tilbyder en række nye muligheder for at styrke mobiliteten i og uden for EU og for at styrke det grænseoverskridende samarbejde, eventuelt suppleret med finansieringsmidler fra ESF+.

Inklusion:

| f) | Voksenuddannelse er vigtig for at fremme kønsligestilling og solidaritet mellem forskellige aldersgrupper og mellem kulturer og folk med forskellig baggrund og for at fremme demokratisk medborgerskab og EU’s grundlæggende værdier. I denne forbindelse fortjener sårbare grupper særlig opmærksomhed. |
| --- | --- |

f)

Voksenuddannelse er vigtig for at fremme kønsligestilling og solidaritet mellem forskellige aldersgrupper og mellem kulturer og folk med forskellig baggrund og for at fremme demokratisk medborgerskab og EU’s grundlæggende værdier. I denne forbindelse fortjener sårbare grupper særlig opmærksomhed.

| g) | Der er behov for en afbalanceret fordeling af ressourcerne til voksenuddannelse. Finansieringsmodeller baseret på fælles ansvar og med et stærkt offentligt engagement bør overvejes, især med hensyn til voksne målgrupper, som er dårligt stillede, har handicap eller er berørt af andre faktorer, der kan medføre udelukkelse. |
| --- | --- |

g)

Der er behov for en afbalanceret fordeling af ressourcerne til voksenuddannelse. Finansieringsmodeller baseret på fælles ansvar og med et stærkt offentligt engagement bør overvejes, især med hensyn til voksne målgrupper, som er dårligt stillede, har handicap eller er berørt af andre faktorer, der kan medføre udelukkelse.

| h) | Der bør overvejes incitamenter til at fjerne hindringerne for deltagelse i voksenuddannelse for alle målgrupper, såsom manglende tid til at studere, ringe grundlæggende færdigheder, ringe faglige færdigheder, manglende tilgængelighed, ringe motivation og negative holdninger til læring. Samarbejde med relevante interessenter er afgørende for at bringe uengagerede voksne og specifikke målgrupper tilbage til læring. |
| --- | --- |

h)

Der bør overvejes incitamenter til at fjerne hindringerne for deltagelse i voksenuddannelse for alle målgrupper, såsom manglende tid til at studere, ringe grundlæggende færdigheder, ringe faglige færdigheder, manglende tilgængelighed, ringe motivation og negative holdninger til læring. Samarbejde med relevante interessenter er afgørende for at bringe uengagerede voksne og specifikke målgrupper tilbage til læring.

| i) | Læring mellem generationer, herunder aldersgruppen over 65 år, kan være gavnlig for at fremme trivsel samt aktiv, autonom og sund aldring. |
| --- | --- |

i)

Læring mellem generationer, herunder aldersgruppen over 65 år, kan være gavnlig for at fremme trivsel samt aktiv, autonom og sund aldring.

Kvalitetssikring:

| j) | Kvalitetssikring af voksenuddannelsesudbydere og deres partnere på systemisk niveau bør om muligt styrkes yderligere. |
| --- | --- |

j)

Kvalitetssikring af voksenuddannelsesudbydere og deres partnere på systemisk niveau bør om muligt styrkes yderligere.

| k) | Overvågning af resultaterne af voksenuddannelsestilbud kan højne kvalitetssikringen. |
| --- | --- |

k)

Overvågning af resultaterne af voksenuddannelsestilbud kan højne kvalitetssikringen.

| l) | Uddannelse bør i højere grav have den lærende i centrum og kunne resultere i korte læringserfaringer med henblik på at erhverve eller ajourføre målrettede kompetencer. |
| --- | --- |

l)

Uddannelse bør i højere grav have den lærende i centrum og kunne resultere i korte læringserfaringer med henblik på at erhverve eller ajourføre målrettede kompetencer.

| m) | Den fortsatte udvikling af overvågnings-, evaluerings- og kvalitetsmetoder er afgørende for at sikre, at læringsresultaterne evalueres, og at fremskridt ses som en mulighed. |
| --- | --- |

m)

Den fortsatte udvikling af overvågnings-, evaluerings- og kvalitetsmetoder er afgørende for at sikre, at læringsresultaterne evalueres, og at fremskridt ses som en mulighed.

| n) | For at støtte kvaliteten af voksenuddannelse bør nationale og regionale systemer eller modeller, herunder validering og anerkendelse af tidligere læring, sigte mod at udvikle og tilvejebringe intern og ekstern kvalitetssikring. |
| --- | --- |

n)

For at støtte kvaliteten af voksenuddannelse bør nationale og regionale systemer eller modeller, herunder validering og anerkendelse af tidligere læring, sigte mod at udvikle og tilvejebringe intern og ekstern kvalitetssikring.

Prioriteret område 5 – grøn og digital omstilling

| a) | Den dobbelte omstilling (dvs. den digitale og den grønne) fungerer som drivkraft for innovation inden for læringsforløb og nye uddannelsestilgange, herunder læringsmiljøer. Denne innovation skal sikre overgangsmuligheder og fleksibilitet mellem de forskellige former for og niveauer af voksenuddannelse. Den digitale og den grønne omstilling kræver, at alle generationer udvikler de nødvendige grønne og digitale færdigheder (øget digitalt mediekendskab og miljøbevidsthed) til at arbejde og leve proaktivt i et digitalt miljø. Digital (blandet, hybrid osv.) læring kræver også faglig udvikling af voksenundervisere samt støtte til brug af digitale værktøjer og tilpasning af undervisningsmaterialer, -tilgange og -ressourcer. |
| --- | --- |

a)

Den dobbelte omstilling (dvs. den digitale og den grønne) fungerer som drivkraft for innovation inden for læringsforløb og nye uddannelsestilgange, herunder læringsmiljøer. Denne innovation skal sikre overgangsmuligheder og fleksibilitet mellem de forskellige former for og niveauer af voksenuddannelse. Den digitale og den grønne omstilling kræver, at alle generationer udvikler de nødvendige grønne og digitale færdigheder (øget digitalt mediekendskab og miljøbevidsthed) til at arbejde og leve proaktivt i et digitalt miljø. Digital (blandet, hybrid osv.) læring kræver også faglig udvikling af voksenundervisere samt støtte til brug af digitale værktøjer og tilpasning af undervisningsmaterialer, -tilgange og -ressourcer.

| b) | Udvikling af tilgange til at integrere bæredygtig udvikling i voksenuddannelse, herunder ved at tage hensyn til miljøholdninger, udvikle passende mentalitet, øge bevidstheden og overveje at tage specifikke skridt til at udvikle uddannelse. Erhvervelsen af viden, færdigheder og kompetencer inden for voksenuddannelse bør være et vigtigt element i den økologiske omstillingsproces. Grønne færdigheder, dvs. de færdigheder, der er brug for i en lavemissionsøkonomi og et lavemissionssamfund, vil være nødvendige i hele samfundet og i arbejdsstyrken (i alle sektorer og på alle niveauer), i takt med at nye økonomiske aktiviteter skaber nye (eller fornyede) erhverv, og at vi stræber efter en bæredygtig livsstil. |
| --- | --- |

b)

Udvikling af tilgange til at integrere bæredygtig udvikling i voksenuddannelse, herunder ved at tage hensyn til miljøholdninger, udvikle passende mentalitet, øge bevidstheden og overveje at tage specifikke skridt til at udvikle uddannelse. Erhvervelsen af viden, færdigheder og kompetencer inden for voksenuddannelse bør være et vigtigt element i den økologiske omstillingsproces. Grønne færdigheder, dvs. de færdigheder, der er brug for i en lavemissionsøkonomi og et lavemissionssamfund, vil være nødvendige i hele samfundet og i arbejdsstyrken (i alle sektorer og på alle niveauer), i takt med at nye økonomiske aktiviteter skaber nye (eller fornyede) erhverv, og at vi stræber efter en bæredygtig livsstil.

| c) | Yderligere støtte til åbning af læringsmiljøer vil fremskynde den digitale omstilling eller forbedre den allerede eksisterende infrastruktur/de allerede eksisterende initiativer, f.eks. ved at fremme inklusive, digitale og bæredygtige samfund og læringsarbejdspladser. Sådanne miljøer bør forbedre lige adgang til digitalt materiale for voksne lærende i alle aldre og bør støtte en sikker anvendelse af digitale teknologier. Læringsplatforme til almen brug bør udformes på en sådan måde, at de tilbyder motivationsstøtte, faglige mentorordninger, vejledning og rådgivning til deltagerne. |
| --- | --- |

c)

Yderligere støtte til åbning af læringsmiljøer vil fremskynde den digitale omstilling eller forbedre den allerede eksisterende infrastruktur/de allerede eksisterende initiativer, f.eks. ved at fremme inklusive, digitale og bæredygtige samfund og læringsarbejdspladser. Sådanne miljøer bør forbedre lige adgang til digitalt materiale for voksne lærende i alle aldre og bør støtte en sikker anvendelse af digitale teknologier. Læringsplatforme til almen brug bør udformes på en sådan måde, at de tilbyder motivationsstøtte, faglige mentorordninger, vejledning og rådgivning til deltagerne.

---

BILAG II

EU-MÅL OG -INDIKATORER

overvågning af de europæiske gennemsnitsresultater inden for voksenuddannelse

For at kunne overvåge udviklingen og kortlægge udfordringerne samt bidrage til evidensbaseret politikudformning gennem systematisk indsamling, analyse og undersøgelse af internationalt sammenlignelige data bør en række referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater inden for voksenuddannelse (»EU-mål«) og indikatorer understøtte de strategiske prioriteter, der er skitseret i den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030. De bør kun bygge på sammenlignelige og pålidelige data og tage hensyn til de forskellige situationer i de enkelte medlemsstater.

1.   EU-mål (1)

Voksnes deltagelse i læring

Mindst 47 % af voksne i alderen 25-64 år bør inden 2025 have deltaget i et læringsforløb inden for de seneste 12 måneder (2).

Mindst 60 % af voksne i alderen 25-64 år bør inden 2030 have deltaget i et læringsforløb inden for de seneste 12 måneder.

2.   EU-indikatorer

| a) | Lavtuddannede voksnes deltagelse i læring (3). |
| --- | --- |

a)

Lavtuddannede voksnes deltagelse i læring (3).

| b) | Arbejdsløse voksne med en læringserfaring, der er opnået for nylig (4) |
| --- | --- |

b)

Arbejdsløse voksne med en læringserfaring, der er opnået for nylig (4)

| c) | Voksne med de ringeste grundlæggende digitale færdigheder (5) |
| --- | --- |

c)

Voksne med de ringeste grundlæggende digitale færdigheder (5)

---

(1)  2025-målet blev vedtaget af Rådet i dets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030). 2030-målet blev hilst velkommen af EU’s stats- og regeringschefer i Portoerklæringen og af Det Europæiske Råd i konklusionerne af 24.-25. juni 2021.

(2)  Eurostat, EU Labour Force Survey (LFS) (Eurostat, EU-arbejdsstyrkeundersøgelsen), data indsamlet fra 2022 og fremefter. Da datakilden efter planen skal ændres i 2022 (fra voksenuddannelsesundersøgelsen til EU-arbejdsstyrkeundersøgelsen), skal målet bekræftes i 2023 på grundlag af erfaringerne med den nye datakilde. Kommissionen vil i samarbejde med Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks evaluere virkningen af disse ændringer ved at sammenligne resultaterne af voksenuddannelsesundersøgelsen og arbejdsstyrkeundersøgelsen i 2023 og overveje mulige ændringer af arbejdsstyrkeundersøgelsens metode eller målniveauet. På grundlag af denne evaluering træffer Rådet afgørelse om en eventuel tilpasning af målniveauet.

(3)  Definitionen på og kilderne til indikatoren svarer til indikatoren for voksnes deltagelse i læring. Den vigtigste forskel er fokus på lavtuddannede voksne, dvs. de voksne, hvis højeste formelle færdiggjorte uddannelsesmæssige kvalifikation er på sekundærniveau I (eller derunder). Indikatoren måler således andelen af lavtuddannede voksne, som indberetter, at de har deltaget i formel eller ikke-formel uddannelse og erhvervsuddannelse i løbet af en periode på 12 måneder.

(4)  Dataene kan tilgås i EU’s arbejdsstyrkeundersøgelse. Ved »læringserfaring, der er opnået for nylig« forstås deltagelse i formel eller ikke-formel uddannelse og erhvervsuddannelse inden for de seneste 4 uger.

(5)  Datakilden for denne indikator er EU-undersøgelsen af husholdningers og enkeltpersoners anvendelse af IKT.

---

BILAG III

Følgende baggrundsdokumenter er relevante for den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse 2030:

Det Europæiske Råd

| 1. | Det Europæiske Råds konklusioner af 24.-25. juni 2021 (EUCO 7/21) |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Råds konklusioner af 24.-25. juni 2021 (EUCO 7/21)

| 2. | En ny strategisk dagsorden 2019-2024 (vedtaget af Det Europæiske Råd den 20. juni 2019) |
| --- | --- |

2.

En ny strategisk dagsorden 2019-2024 (vedtaget af Det Europæiske Råd den 20. juni 2019)

| 3. | Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

3.

Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1)

Rådet for Den Europæiske Union

| 4. | Rådets konklusioner om lighed og inklusion på uddannelsesområdet for at fremme gode uddannelsesresultater for alle (EUT C 221 af 10.6.2021, s. 3) |
| --- | --- |

4.

Rådets konklusioner om lighed og inklusion på uddannelsesområdet for at fremme gode uddannelsesresultater for alle (EUT C 221 af 10.6.2021, s. 3)

| 5. | Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1) |
| --- | --- |

5.

Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1)

| 6. | Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1) |
| --- | --- |

6.

Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1)

| 7. | Rådets henstilling om en bro til job – styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (EUT C 372 af 4.11.2020, s. 1) |
| --- | --- |

7.

Rådets henstilling om en bro til job – styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (EUT C 372 af 4.11.2020, s. 1)

| 8. | Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11) |
| --- | --- |

8.

Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11)

| 9. | Rådets konklusioner om den centrale rolle, som politikker for livslang læring spiller med hensyn til at sætte samfundene i stand til at håndtere den teknologiske og grønne omstilling til støtte for inklusiv og bæredygtig vækst (EUT C 389 af 18.11.2019, s. 12) |
| --- | --- |

9.

Rådets konklusioner om den centrale rolle, som politikker for livslang læring spiller med hensyn til at sætte samfundene i stand til at håndtere den teknologiske og grønne omstilling til støtte for inklusiv og bæredygtig vækst (EUT C 389 af 18.11.2019, s. 12)

| 10. | Rådets konklusioner om gennemførelse af Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 23) |
| --- | --- |

10.

Rådets konklusioner om gennemførelse af Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 23)

| 11. | Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1) |
| --- | --- |

11.

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1)

| 12. | Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1) |
| --- | --- |

12.

Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1)

| 13. | Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1) |
| --- | --- |

13.

Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1)

| 14. | Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1) |
| --- | --- |

14.

Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1)

| 15. | Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (EUT C 372 af 20.12.2011, s. 1) |
| --- | --- |

15.

Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (EUT C 372 af 20.12.2011, s. 1)

Erklæringer

| 16. | Portoerklæringen (8. maj 2021) |
| --- | --- |

16.

Portoerklæringen (8. maj 2021)

| 17. | Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse som katalysator for genopretning og retfærdig omstilling til digitale og grønne økonomier (30. november 2020) |
| --- | --- |

17.

Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse som katalysator for genopretning og retfærdig omstilling til digitale og grønne økonomier (30. november 2020)

Europa-Kommissionen

| 18. | Handlingsplan for den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2021) 102 final) |
| --- | --- |

18.

Handlingsplan for den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2021) 102 final)

| 19. | Grønbog om aldring. Fremme af solidaritet og ansvar mellem generationerne (COM(2021) 50 final) |
| --- | --- |

19.

Grønbog om aldring. Fremme af solidaritet og ansvar mellem generationerne (COM(2021) 50 final)

| 20. | Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027. Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder (COM(2020) 624 final) |
| --- | --- |

20.

Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027. Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder (COM(2020) 624 final)

| 21. | Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

21.

Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (COM(2020) 274 final)

| 22. | Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 (COM(2020) 152 final) |
| --- | --- |

22.

Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 (COM(2020) 152 final)

| 23. | Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final). |
| --- | --- |

23.

Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final).

---

HENSTILLINGER

Rådet

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/21

---

RÅDETS HENSTILLING

af 29. november 2021

om tilgange med blandet læring for inkluderende uddannelse af høj kvalitet på primær- og sekundærtrinnet

(2021/C 504/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165 og 166,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| 1. | Covid-19-pandemien har påvirket og lagt et hidtil uset pres på uddannelsessystemerne verden over og i hele Unionen. Restriktionerne i samfundet har medført store ændringer i undervisningen og læringen samt i kommunikationen og samarbejdet inden for uddannelsessamfund (1). De har påvirket lærende, deres familier, lærere, undervisere og institutionsledere samt andre fagpersoner, som støtter undervisningen, f.eks. socialarbejdere, psykologer, andre rådgivningsspecialister, sundhedsprofessionelle og kulturundervisere. Medlemsstaterne var i stand til hurtigt at finde løsninger og støtte til fjernundervisning og benyttede sig i mange tilfælde af digitale teknologier. Der er høstet nyttige erfaringer om nye undervisningsmuligheder, herunder en væsentlig stigning i lærernes digitale færdigheder og kompetencer og tættere forbindelser mellem skoler og samfundet som helhed. Mange medlemsstater har dog oplevet, at der var mangler i systemerne, og at de generelt ikke havde beredskab og ressourcer til overgangen til en anden tilgang til undervisning og læring, hvilket fremhævede og forværrede eksisterende uligheder, mangler og behov (2). Uddannelsessystemerne skal imødegå disse og desuden forbedre deres modstandsdygtighed for bedre at kunne håndtere og tilpasse sig ændrede omstændigheder i fremtiden. |
| --- | --- |

1.

Covid-19-pandemien har påvirket og lagt et hidtil uset pres på uddannelsessystemerne verden over og i hele Unionen. Restriktionerne i samfundet har medført store ændringer i undervisningen og læringen samt i kommunikationen og samarbejdet inden for uddannelsessamfund (1). De har påvirket lærende, deres familier, lærere, undervisere og institutionsledere samt andre fagpersoner, som støtter undervisningen, f.eks. socialarbejdere, psykologer, andre rådgivningsspecialister, sundhedsprofessionelle og kulturundervisere. Medlemsstaterne var i stand til hurtigt at finde løsninger og støtte til fjernundervisning og benyttede sig i mange tilfælde af digitale teknologier. Der er høstet nyttige erfaringer om nye undervisningsmuligheder, herunder en væsentlig stigning i lærernes digitale færdigheder og kompetencer og tættere forbindelser mellem skoler og samfundet som helhed. Mange medlemsstater har dog oplevet, at der var mangler i systemerne, og at de generelt ikke havde beredskab og ressourcer til overgangen til en anden tilgang til undervisning og læring, hvilket fremhævede og forværrede eksisterende uligheder, mangler og behov (2). Uddannelsessystemerne skal imødegå disse og desuden forbedre deres modstandsdygtighed for bedre at kunne håndtere og tilpasse sig ændrede omstændigheder i fremtiden.

| 2. | I Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet opfordres medlemsstaterne til at »genoptage lærings- og undervisningsaktiviteter ansigt til ansigt« og til desuden at skabe »muligheder for fjernlæring, digital læring og blandet læring« og samtidig være »yderligere opmærksom på at sikre lige muligheder«. I Rådets konklusioner om digital uddannelse i Europas vidensamfund (3) opfordres Kommissionen endvidere til »i tæt samarbejde med medlemsstaterne og på grundlag af dokumentation at følge op« på ovennævnte konklusioner »og sigte mod en fælles forståelse på EU-plan af metoderne til effektive, inkluderende og inddragende fjernlæringsprocesser«. |
| --- | --- |

2.

I Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet opfordres medlemsstaterne til at »genoptage lærings- og undervisningsaktiviteter ansigt til ansigt« og til desuden at skabe »muligheder for fjernlæring, digital læring og blandet læring« og samtidig være »yderligere opmærksom på at sikre lige muligheder«. I Rådets konklusioner om digital uddannelse i Europas vidensamfund (3) opfordres Kommissionen endvidere til »i tæt samarbejde med medlemsstaterne og på grundlag af dokumentation at følge op« på ovennævnte konklusioner »og sigte mod en fælles forståelse på EU-plan af metoderne til effektive, inkluderende og inddragende fjernlæringsprocesser«.

| 3. | Handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 beskriver Europa-Kommissionens vision for inkluderende og tilgængelig digital uddannelse af høj kvalitet i Europa. Det er en opfordring til øget samarbejde på europæisk niveau med henblik på at lære af covid-19-pandemien og gøre uddannelsessystemerne klar til den digitale tidsalder. Planen fremhæver teknologiens potentiale til at gøre det nemmere at gøre læringen mere tilgængelig, fleksibel, personlig og fokuseret på de lærende. Målet er at tackle uligheder inden for uddannelse, når der mangler digitale færdigheder og kompetencer, adgang til passende værktøjer og pålidelig konnektivitet. Handlingsplanen fremhæver behovet for at styrke uddannelsessystemernes digitale kapacitet. |
| --- | --- |

3.

Handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 beskriver Europa-Kommissionens vision for inkluderende og tilgængelig digital uddannelse af høj kvalitet i Europa. Det er en opfordring til øget samarbejde på europæisk niveau med henblik på at lære af covid-19-pandemien og gøre uddannelsessystemerne klar til den digitale tidsalder. Planen fremhæver teknologiens potentiale til at gøre det nemmere at gøre læringen mere tilgængelig, fleksibel, personlig og fokuseret på de lærende. Målet er at tackle uligheder inden for uddannelse, når der mangler digitale færdigheder og kompetencer, adgang til passende værktøjer og pålidelig konnektivitet. Handlingsplanen fremhæver behovet for at styrke uddannelsessystemernes digitale kapacitet.

| 4. | Udvikling af kompetencer er et af de mål med det europæiske uddannelsesområde, der vil kunne »udnytte potentialet i uddannelse og kultur fuldt ud som drivkraft for beskæftigelse, social retfærdighed og aktivt medborgerskab samt som middel til at opleve europæisk identitet i al dens mangfoldighed« (4). Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (5) fastsætter som hovedformålet med det europæiske uddannelsessamarbejde at støtte videreudviklingen af uddannelsessystemerne i medlemsstaterne med henblik på at sikre alle borgeres personlige, sociale og faglige udfoldelse og samtidig fremme af de demokratiske værdier, lighed, social samhørighed, aktivt medborgerskab og interkulturel dialog samt bæredygtig økonomisk velstand, grøn og digital omstilling og beskæftigelsesegnethed. |
| --- | --- |

4.

Udvikling af kompetencer er et af de mål med det europæiske uddannelsesområde, der vil kunne »udnytte potentialet i uddannelse og kultur fuldt ud som drivkraft for beskæftigelse, social retfærdighed og aktivt medborgerskab samt som middel til at opleve europæisk identitet i al dens mangfoldighed« (4). Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (5) fastsætter som hovedformålet med det europæiske uddannelsessamarbejde at støtte videreudviklingen af uddannelsessystemerne i medlemsstaterne med henblik på at sikre alle borgeres personlige, sociale og faglige udfoldelse og samtidig fremme af de demokratiske værdier, lighed, social samhørighed, aktivt medborgerskab og interkulturel dialog samt bæredygtig økonomisk velstand, grøn og digital omstilling og beskæftigelsesegnethed.

| 5. | Det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (6) fastslår, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet. Søjlens princip 11 fastslår, at socialt dårligt stillede børn har ret til særlige foranstaltninger til fremme af lige muligheder. En effektiv gennemførelse af disse principper afhænger i høj grad af medlemsstaternes beslutsomhed og indsats. Tiltag på EU-plan kan supplere nationale tiltag, og Kommissionen fremlagde sit bidrag i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (7). |
| --- | --- |

5.

Det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (6) fastslår, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet. Søjlens princip 11 fastslår, at socialt dårligt stillede børn har ret til særlige foranstaltninger til fremme af lige muligheder. En effektiv gennemførelse af disse principper afhænger i høj grad af medlemsstaternes beslutsomhed og indsats. Tiltag på EU-plan kan supplere nationale tiltag, og Kommissionen fremlagde sit bidrag i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (7).

| 6. | I den europæiske dagsorden (8) for færdigheder defineres de foranstaltninger, som skal hjælpe enkeltpersoner og virksomheder med at udvikle flere og bedre færdigheder og bruge dem ved at styrke bæredygtig konkurrenceevne og ved at opbygge modstandsdygtighed til at reagere på kriser baseret på erfaringerne fra covid-19-pandemien. Det foreslås også, at uddannelse inden for STEM (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik) fremmes i forsknings- og innovationsforanstaltninger. |
| --- | --- |

6.

I den europæiske dagsorden (8) for færdigheder defineres de foranstaltninger, som skal hjælpe enkeltpersoner og virksomheder med at udvikle flere og bedre færdigheder og bruge dem ved at styrke bæredygtig konkurrenceevne og ved at opbygge modstandsdygtighed til at reagere på kriser baseret på erfaringerne fra covid-19-pandemien. Det foreslås også, at uddannelse inden for STEM (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik) fremmes i forsknings- og innovationsforanstaltninger.

| 7. | I Rådets henstilling om oprettelse af en europæisk børnegaranti (9) opfordres medlemsstaterne til at sikre effektiv og gratis adgang til uddannelse og skolebaserede aktiviteter for børn i nød (dvs. i risiko for fattigdom eller social udstødelse). EU-strategien for børns rettigheder (10) opfordrer til opbygning af inklusiv kvalitetsuddannelse. |
| --- | --- |

7.

I Rådets henstilling om oprettelse af en europæisk børnegaranti (9) opfordres medlemsstaterne til at sikre effektiv og gratis adgang til uddannelse og skolebaserede aktiviteter for børn i nød (dvs. i risiko for fattigdom eller social udstødelse). EU-strategien for børns rettigheder (10) opfordrer til opbygning af inklusiv kvalitetsuddannelse.

| 8. | I en hurtigt skiftende og tæt forbundet verden har hvert enkelt individ brug for en lang række kompetencer og for at udvikle dem kontinuerligt gennem hele livet. Nøglekompetencerne som defineret i den europæiske referenceramme for nøglekompetencer for livslang læring (11) skal danne grundlag for at opnå mere lige og mere demokratiske samfund. De er et svar på behovet for inklusiv og bæredygtig vækst, social sammenhængskraft og yderligere udvikling af den demokratiske kultur. |
| --- | --- |

8.

I en hurtigt skiftende og tæt forbundet verden har hvert enkelt individ brug for en lang række kompetencer og for at udvikle dem kontinuerligt gennem hele livet. Nøglekompetencerne som defineret i den europæiske referenceramme for nøglekompetencer for livslang læring (11) skal danne grundlag for at opnå mere lige og mere demokratiske samfund. De er et svar på behovet for inklusiv og bæredygtig vækst, social sammenhængskraft og yderligere udvikling af den demokratiske kultur.

| 9. | I Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (12) anføres det, at kompetenceudvikling gøres lettere ved at fremme forskellige læringstilgange og læringsmiljøer, herunder passende anvendelse af digitale teknologier, ved at støtte uddannelsespersonale og andre interessenter, der understøtter læringsprocesser, herunder familier, ved at støtte og videreudvikle den vurdering og validering af nøglekompetencer, der erhverves i forskellige miljøer, og ved at styrke samarbejdet inden for uddannelse og mellem uddannelses- og læringsmiljøer på alle niveauer og på forskellige områder. |
| --- | --- |

9.

I Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (12) anføres det, at kompetenceudvikling gøres lettere ved at fremme forskellige læringstilgange og læringsmiljøer, herunder passende anvendelse af digitale teknologier, ved at støtte uddannelsespersonale og andre interessenter, der understøtter læringsprocesser, herunder familier, ved at støtte og videreudvikle den vurdering og validering af nøglekompetencer, der erhverves i forskellige miljøer, og ved at styrke samarbejdet inden for uddannelse og mellem uddannelses- og læringsmiljøer på alle niveauer og på forskellige områder.

| 10. | I Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (13) foreslås der en moderniseret EU-politikvision for erhvervsrettet uddannelse, herunder digitalisering heraf og anvendelse af blandet læring. Det fremgår af Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse som katalysator for genopretning og retfærdig omstilling til digitale og grønne økonomier, at digital læring kan spille en vigtig og supplerende rolle (14). |
| --- | --- |

10.

I Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (13) foreslås der en moderniseret EU-politikvision for erhvervsrettet uddannelse, herunder digitalisering heraf og anvendelse af blandet læring. Det fremgår af Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse som katalysator for genopretning og retfærdig omstilling til digitale og grønne økonomier, at digital læring kan spille en vigtig og supplerende rolle (14).

| 11. | Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (15) anerkender, at lærere, undervisere og skoleledere udgør en uundværlig drivkraft for uddannelse, som bør inddrages i udformningen af uddannelsespolitikker og være uafhængige i forbindelse med anvendelsen af disse politikker i praksis, men som også har behov for støtte fra en samlet tilgang til grunduddannelse, introduktionsforløb og løbende faglig udvikling. |
| --- | --- |

11.

Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (15) anerkender, at lærere, undervisere og skoleledere udgør en uundværlig drivkraft for uddannelse, som bør inddrages i udformningen af uddannelsespolitikker og være uafhængige i forbindelse med anvendelsen af disse politikker i praksis, men som også har behov for støtte fra en samlet tilgang til grunduddannelse, introduktionsforløb og løbende faglig udvikling.

| 12. | Med pandemien er den mangeårige bekymring om børns og unges fysiske, mentale og følelsesmæssige trivsel blevet større. Alle børn og unge bør have den nødvendige støtte til en sund og aktiv livsstil (16), som opmuntrer til livslange positive vaner, og bør have mulighed for at deltage i forskellige idrætsaktiviteter og andre fysiske aktiviteter, som styrker motoriske færdigheder og fremmer den mentale og følelsesmæssige trivsel. Børn og unge har også brug for støtte til deres mentale og følelsesmæssige trivsel under læring, bl.a. hvordan de kan lære nyt under vanskelige omstændigheder og forstå sikker og ansvarlig adfærd på nettet (17). Det er også nødvendigt med støtte til de lærende, som i længere perioder er afskåret fra deres familie, kammerater eller støtte fra skolepersonale. Det er desuden vigtigt at identificere områder, hvor der kan ske forbedringer og afhjælpning af eventuelle læringstab og påvirkning af trivslen. |
| --- | --- |

12.

Med pandemien er den mangeårige bekymring om børns og unges fysiske, mentale og følelsesmæssige trivsel blevet større. Alle børn og unge bør have den nødvendige støtte til en sund og aktiv livsstil (16), som opmuntrer til livslange positive vaner, og bør have mulighed for at deltage i forskellige idrætsaktiviteter og andre fysiske aktiviteter, som styrker motoriske færdigheder og fremmer den mentale og følelsesmæssige trivsel. Børn og unge har også brug for støtte til deres mentale og følelsesmæssige trivsel under læring, bl.a. hvordan de kan lære nyt under vanskelige omstændigheder og forstå sikker og ansvarlig adfærd på nettet (17). Det er også nødvendigt med støtte til de lærende, som i længere perioder er afskåret fra deres familie, kammerater eller støtte fra skolepersonale. Det er desuden vigtigt at identificere områder, hvor der kan ske forbedringer og afhjælpning af eventuelle læringstab og påvirkning af trivslen.

| 13. | Samtidig med at værdien af læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud, kan læring på forskellige måder og i forskellige miljøer, f.eks. i skolen, i hjemmet, udendørs, på kultursteder, på arbejdspladser og i digitale miljøer, motivere børn og unge til at styrke deres brede kompetenceudvikling. Dette kan igen hjælpe dem med at forstå og blive motiveret af relevansen af formel uddannelse for deres liv i samfundet og øge deres aktive engagement i lokale og globale udfordringer, f.eks. vedrørende bæredygtighed, miljøet og klimaændringer. |
| --- | --- |

13.

Samtidig med at værdien af læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud, kan læring på forskellige måder og i forskellige miljøer, f.eks. i skolen, i hjemmet, udendørs, på kultursteder, på arbejdspladser og i digitale miljøer, motivere børn og unge til at styrke deres brede kompetenceudvikling. Dette kan igen hjælpe dem med at forstå og blive motiveret af relevansen af formel uddannelse for deres liv i samfundet og øge deres aktive engagement i lokale og globale udfordringer, f.eks. vedrørende bæredygtighed, miljøet og klimaændringer.

| 14. | Uddannelse er en grundlæggende menneskeret og en af barnets rettigheder. Adgangen til uddannelse skal garanteres, uafhængigt af hvilket miljø den finder sted i – det være sig i skolen, i andre fysiske miljøer, som fjernundervisning eller en kombination – og uafhængigt af de lærendes forskellige personlige og sociale forhold. Samtidig med at værdien af læring i skolen og læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud, er tilgange med blandet læring en mulighed, også efter pandemien, for at forbedre uddannelsers kvalitet, relevans og inklusion, blandt andet gennem bedre læringsudbud i landdistrikter og fjerntliggende områder, herunder regioner i den yderste periferi og øsamfund, og for andre lærende, som (midlertidigt) ikke kan gå i skole på fuld tid: lærende, som tilhører nomadesamfund eller som på grund af deres erhverv ikke er bofaste, unge omsorgspersoner, lærende med sundhedsproblemer eller med bopæl på hospitaler og behandlingscentre, personer, der udøver eliteidræt, og lærende i erhvervsuddannelse eller betalt arbejde. Der bør være lige adgang til alle miljøer og værktøjer for alle minoritetsgrupper, børn og unge med handicap og børn og unge fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer, og de bør ikke føre til diskrimination eller segregering. |
| --- | --- |

14.

Uddannelse er en grundlæggende menneskeret og en af barnets rettigheder. Adgangen til uddannelse skal garanteres, uafhængigt af hvilket miljø den finder sted i – det være sig i skolen, i andre fysiske miljøer, som fjernundervisning eller en kombination – og uafhængigt af de lærendes forskellige personlige og sociale forhold. Samtidig med at værdien af læring i skolen og læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud, er tilgange med blandet læring en mulighed, også efter pandemien, for at forbedre uddannelsers kvalitet, relevans og inklusion, blandt andet gennem bedre læringsudbud i landdistrikter og fjerntliggende områder, herunder regioner i den yderste periferi og øsamfund, og for andre lærende, som (midlertidigt) ikke kan gå i skole på fuld tid: lærende, som tilhører nomadesamfund eller som på grund af deres erhverv ikke er bofaste, unge omsorgspersoner, lærende med sundhedsproblemer eller med bopæl på hospitaler og behandlingscentre, personer, der udøver eliteidræt, og lærende i erhvervsuddannelse eller betalt arbejde. Der bør være lige adgang til alle miljøer og værktøjer for alle minoritetsgrupper, børn og unge med handicap og børn og unge fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer, og de bør ikke føre til diskrimination eller segregering.

| 15. | Tilgange med blandet læring anerkender skolens værdi som et fælles sted for personlig og social interaktion, som er vigtig for læring som en måde at forstå omverdenen på. Både skolearkitektur og udformning af skolemiljøer er vigtige i denne henseende. |
| --- | --- |

15.

Tilgange med blandet læring anerkender skolens værdi som et fælles sted for personlig og social interaktion, som er vigtig for læring som en måde at forstå omverdenen på. Både skolearkitektur og udformning af skolemiljøer er vigtige i denne henseende.

| 16. | Tilgange med blandet læring kan fremme bred kompetenceudvikling på grund af de forskellige læringsopgaver og -værktøjer, de kan omfatte. Anvendelsen af digital teknologi, herunder onlineforbindelse af udstyr, kan fremme de lærendes interaktion med andre lærende, læringsprogrammer og andre informationskilder og kan støtte læring ansigt til ansigt og læring i forskellige miljøer. Tilegnelse af digitale kompetencer og datakompetencer kan lettes ved hjælp af tilgange med blandet læring. Supplerende anvendelse af videnskabeligt udstyr, åbne uddannelsesressourcer, værktøj, realia (genstande, der findes og anvendes i hverdagen), publikationer og skriveværktøjer og værktøjer til visuel kunst kan støtte kreativiteten og den personlige udfoldelse både individuelt og sammen med andre. |
| --- | --- |

16.

Tilgange med blandet læring kan fremme bred kompetenceudvikling på grund af de forskellige læringsopgaver og -værktøjer, de kan omfatte. Anvendelsen af digital teknologi, herunder onlineforbindelse af udstyr, kan fremme de lærendes interaktion med andre lærende, læringsprogrammer og andre informationskilder og kan støtte læring ansigt til ansigt og læring i forskellige miljøer. Tilegnelse af digitale kompetencer og datakompetencer kan lettes ved hjælp af tilgange med blandet læring. Supplerende anvendelse af videnskabeligt udstyr, åbne uddannelsesressourcer, værktøj, realia (genstande, der findes og anvendes i hverdagen), publikationer og skriveværktøjer og værktøjer til visuel kunst kan støtte kreativiteten og den personlige udfoldelse både individuelt og sammen med andre.

| 17. | Tilgange med blandet læring kræver en sammenhængende, systemdækkende tilgang for at skabe grundforudsætningerne. Dette omfatter inddragelse af personer med forskellige ekspertiseområder og fremme af samarbejdet med lokalsamfundet, hvilket giver en følelse af fælles ansvar for børns og unges udvikling. Effektiviteten af systematiske foranstaltninger til støtte for tilgange med blandet læring afhænger også af formuleringen af og støtten til relationerne mellem forskellige elementer af økosystemet, mellem de lokale, regionale og nationale uddannelsesmyndigheder, uddannelsesressourceindustrien (levering af teknologi, publiceringsudstyr og andet læseplanudstyr), forsknings- og uddannelsesinstitutioner, lokalsamfund, civilsamfundsorganisationer og -initiativer samt familier og de lærende selv uanset deres behov eller evner. |
| --- | --- |

17.

Tilgange med blandet læring kræver en sammenhængende, systemdækkende tilgang for at skabe grundforudsætningerne. Dette omfatter inddragelse af personer med forskellige ekspertiseområder og fremme af samarbejdet med lokalsamfundet, hvilket giver en følelse af fælles ansvar for børns og unges udvikling. Effektiviteten af systematiske foranstaltninger til støtte for tilgange med blandet læring afhænger også af formuleringen af og støtten til relationerne mellem forskellige elementer af økosystemet, mellem de lokale, regionale og nationale uddannelsesmyndigheder, uddannelsesressourceindustrien (levering af teknologi, publiceringsudstyr og andet læseplanudstyr), forsknings- og uddannelsesinstitutioner, lokalsamfund, civilsamfundsorganisationer og -initiativer samt familier og de lærende selv uanset deres behov eller evner.

| 18. | Tilgange med blandet læring er en praksis, der ofte anvendes i grundlæggende erhvervsuddannelse (18), men pandemirestriktioner har udfordret institutionernes og organisationernes kapacitet til at tilbyde arbejdsbaseret læring og opretholde kommunikationen med undervisere og mentorer og har haft en indvirkning på udbuddet af lærlingeuddannelser. Den begrænsede adgang til praktiske erfaringer har fremhævet erhvervsuddannelsernes velkendte behov for at drage fordel af digital teknologi, herunder digitalt udstyr og digitale læringsplatforme, ePortfolios og udvidet virkelighed og virtuel virkelighed til simuleringer. Den har også forstærket behovet for at forstå og koordinere, hvordan digitale teknologier anvendes til læring i forskellige miljøer (f.eks. på skolen eller under praktikophold) for at forberede lærende til livet og det fremtidige arbejdsmarked. |
| --- | --- |

18.

Tilgange med blandet læring er en praksis, der ofte anvendes i grundlæggende erhvervsuddannelse (18), men pandemirestriktioner har udfordret institutionernes og organisationernes kapacitet til at tilbyde arbejdsbaseret læring og opretholde kommunikationen med undervisere og mentorer og har haft en indvirkning på udbuddet af lærlingeuddannelser. Den begrænsede adgang til praktiske erfaringer har fremhævet erhvervsuddannelsernes velkendte behov for at drage fordel af digital teknologi, herunder digitalt udstyr og digitale læringsplatforme, ePortfolios og udvidet virkelighed og virtuel virkelighed til simuleringer. Den har også forstærket behovet for at forstå og koordinere, hvordan digitale teknologier anvendes til læring i forskellige miljøer (f.eks. på skolen eller under praktikophold) for at forberede lærende til livet og det fremtidige arbejdsmarked.

| 19. | Vigtigheden og relevansen af ikkeformel læring fremgår tydeligt af erfaringer, der er opnået gennem ungdomsarbejde, frivilligt arbejde og deltagelse i kulturelle aktiviteter, herunder breddeidræt. Ikkeformel læring spiller en vigtig rolle med hensyn til at støtte udviklingen af essentielle interpersonelle, kommunikative, kognitive og personlige færdigheder, f.eks. kreativitet, der letter unges overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet (19). Identificering af nye læringsmetoder omfatter bedre samarbejde mellem formelle og ikkeformelle læringsmiljøer (20). |
| --- | --- |

19.

Vigtigheden og relevansen af ikkeformel læring fremgår tydeligt af erfaringer, der er opnået gennem ungdomsarbejde, frivilligt arbejde og deltagelse i kulturelle aktiviteter, herunder breddeidræt. Ikkeformel læring spiller en vigtig rolle med hensyn til at støtte udviklingen af essentielle interpersonelle, kommunikative, kognitive og personlige færdigheder, f.eks. kreativitet, der letter unges overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet (19). Identificering af nye læringsmetoder omfatter bedre samarbejde mellem formelle og ikkeformelle læringsmiljøer (20).

| 20. | Denne henstilling respekterer nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet fuldt ud. Den anerkender, at der er stor forskel fra medlemsstat til medlemsstat på uddannelsesinstitutionernes niveau af selvstændighed. I nogle medlemsstater har uddannelsesinstitutioner, læreruddannelsesinstitutioner samt lærere og undervisere en høj grad af selvstændighed. Henstillingen vil blive gennemført i overensstemmelse med de nationale forhold, |
| --- | --- |

20.

som tager hensyn til følgende definition af »blandet læring«:

I denne henstilling forstås ved blandet læring inden for formel uddannelse, at der inddrages en række forskellige tilgange, hvor en skole (uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser), lærere og undervisere eller lærende anvender mere end én tilgang i læringsprocessen:

| — | ved at kombinere skolen og andre fysiske miljøer uden for skolen (enten med tilstedeværelse af en lærer/underviser eller adskilt rumligt og/eller tidsligt i form af fjernundervisning) |
| --- | --- |

—

ved at kombinere skolen og andre fysiske miljøer uden for skolen (enten med tilstedeværelse af en lærer/underviser eller adskilt rumligt og/eller tidsligt i form af fjernundervisning)

| — | ved at kombinere forskellige læringsværktøjer, som kan være digitale (herunder onlinelæring) og ikkedigitale. |
| --- | --- |

—

ved at kombinere forskellige læringsværktøjer, som kan være digitale (herunder onlinelæring) og ikkedigitale.

Lærerne, underviserne og skolerne vælger ud fra en faglig pædagogisk vurdering, hvilke tilgange der skal indføres, og fremmer anvendelsen af dem som led i engagerende og effektive læringsopgaver, der støtter bred kompetenceudvikling, alt efter de lærendes alder, evner og situation og forventede læringsresultater.

Andre fysiske miljøer kan f.eks. være, på den ene side: hjemmet, hospitaler (i tilfælde af syge eller tilskadekomne børn) og, på den anden side, kultur- og hukommelsesinstitutioner, landbrug, virksomheder og andre arbejdspladser, naturområder og udendørslokaliteter, idrætsanlæg og ungdomsrum.

Fjernundervisning defineres som læring, der finder sted med læreren/underviseren adskilt fra den lærende rumligt og/eller tidsligt, under hensyntagen til nationale forhold.

Onlinelæring defineres som læring, der finder sted ved hjælp af digital teknologi, der forbinder forskelligt udstyr og letter interaktionen mellem den lærende og lærere, undervisere eller andet uddannelsespersonale eller andre lærende med det formål at få adgang til læringsindhold eller andre oplysninger med henblik på at nå målene i læringsprogrammer.

Digitale læringsværktøjer kan f.eks. være smartboards og projektorer til samarbejde i klasseværelset, mobile enheder, tablets og laptops med applikationer til udformning, udforskning og deling af arbejde, tv og radio, hvor man kan følge programmer, samt værktøjer til udvidet virkelighed og virtuel virkelighed og applikationer, der øger interaktiviteten. Digitale læringsværktøjer behøver ikke altid at være forbundet med internettet,

HENSTILLER, AT MEDLEMSSTATERNE:

| 1. | på grundlag af erfaringerne med covid-19-pandemien støtter uddannelsessystemernes genopretning og beredskab ved at tackle konsekvenserne af pandemien for lærende, lærere, undervisere og andet uddannelsespersonale, udvikler mere langsigtede strategiske tilgange til blandet læring og bygger videre på vellykket innovation, som blev indført eller afprøvet under pandemien for at dele og sprede god praksis, i overensstemmelse med principperne i denne henstilling (21). Denne innovation erstatter ikke, men supplerer læringen i skolen og ansigt til ansigt, |
| --- | --- |

1.

på grundlag af erfaringerne med covid-19-pandemien støtter uddannelsessystemernes genopretning og beredskab ved at tackle konsekvenserne af pandemien for lærende, lærere, undervisere og andet uddannelsespersonale, udvikler mere langsigtede strategiske tilgange til blandet læring og bygger videre på vellykket innovation, som blev indført eller afprøvet under pandemien for at dele og sprede god praksis, i overensstemmelse med principperne i denne henstilling (21). Denne innovation erstatter ikke, men supplerer læringen i skolen og ansigt til ansigt,

| 2. | støtter de lærende ved at overveje følgende tiltag: |
| --- | --- |

2.

støtter de lærende ved at overveje følgende tiltag:

Som direkte reaktion på krisen

| a) | Tilrådighedsstillelse af yderligere læringsmuligheder og målrettet støtte til lærende med henblik på at afhjælpe det læringstab, der skyldes delvis lukning af skoler og begrænsninger af ansigt til ansigt-undervisningen, navnlig til dem, som har indlæringsvanskeligheder eller særlige uddannelsesbehov, som kommer fra dårligt stillede grupper eller på anden vis har været berørt af uddannelsesafbrydelse. Dette kan f.eks. omfatte øget individuel støtte og personlig vejledning, mentorordninger (herunder peervejledning), inklusive læringsfællesskaber, tildeling af ekstra lærerressourcer til klassen (f.eks. tolærerordning), øget rådgivningsstøtte, ekstra undervisning i løbet af skoleåret og/eller ferieperioder og adgang til yderligere læringsmiljøer, såsom offentlige biblioteker og fællesarealer, og til aktiviteter efter skoletid med pædagogisk støtte. |
| --- | --- |

a)

Tilrådighedsstillelse af yderligere læringsmuligheder og målrettet støtte til lærende med henblik på at afhjælpe det læringstab, der skyldes delvis lukning af skoler og begrænsninger af ansigt til ansigt-undervisningen, navnlig til dem, som har indlæringsvanskeligheder eller særlige uddannelsesbehov, som kommer fra dårligt stillede grupper eller på anden vis har været berørt af uddannelsesafbrydelse. Dette kan f.eks. omfatte øget individuel støtte og personlig vejledning, mentorordninger (herunder peervejledning), inklusive læringsfællesskaber, tildeling af ekstra lærerressourcer til klassen (f.eks. tolærerordning), øget rådgivningsstøtte, ekstra undervisning i løbet af skoleåret og/eller ferieperioder og adgang til yderligere læringsmiljøer, såsom offentlige biblioteker og fællesarealer, og til aktiviteter efter skoletid med pædagogisk støtte.

| b) | Prioritering af de lærendes og deres familiers fysiske og mentale trivsel. Dette kunne omfatte: styrkelse af den psykologiske støtte og udarbejdelse af vejledning om mental sundhed, herunder politikker med henblik på de lærendes trivsel og antimobning i skolens mål, overvågnings- og kvalitetssikringsprocesser (som en del af den normale kvalitetssikring eller skoleinspektionen eller i forbindelse med specifikke vurderinger af skolesituationen i forbindelse med pandemien), tildeling af særligt personale eller facilitering af adgang til kvalificerede fagfolk og støttepersoner inden for mental sundhed og dertil hørende ydelser. |
| --- | --- |

b)

Prioritering af de lærendes og deres familiers fysiske og mentale trivsel. Dette kunne omfatte: styrkelse af den psykologiske støtte og udarbejdelse af vejledning om mental sundhed, herunder politikker med henblik på de lærendes trivsel og antimobning i skolens mål, overvågnings- og kvalitetssikringsprocesser (som en del af den normale kvalitetssikring eller skoleinspektionen eller i forbindelse med specifikke vurderinger af skolesituationen i forbindelse med pandemien), tildeling af særligt personale eller facilitering af adgang til kvalificerede fagfolk og støttepersoner inden for mental sundhed og dertil hørende ydelser.

| c) | Mere skub i udviklingen af alle lærendes og deres familiers digitale færdigheder og kompetencer under hensyntagen til den digitale kløft og den kønsbestemte digitale kløft, samtidig med at alle stereotyper og al forudindtagethed tackles, herunder kønsstereotyper og kønsbias, og mere skub i uddannelsessystemernes digitale kapacitet ved at tilskynde til investeringer på skole- og samfundsniveau i disponibelt udstyr og konnektivitet og ved at skabe muligheder for at forbedre digitale færdigheder og kompetencer, herunder anvendelse af teknologi til kommunikation, både til selvstændig og samarbejdsbaseret læring og til selvevaluering for at forbedre yderligere læring. Gennemførelse af de investeringer og reformer, der er fastsat i nationale genopretnings- og resiliensfacilitetsplaner, sikrer, at alle lærende har adgang til det nødvendige udstyr og de nødvendige læringsmuligheder. |
| --- | --- |

c)

Mere skub i udviklingen af alle lærendes og deres familiers digitale færdigheder og kompetencer under hensyntagen til den digitale kløft og den kønsbestemte digitale kløft, samtidig med at alle stereotyper og al forudindtagethed tackles, herunder kønsstereotyper og kønsbias, og mere skub i uddannelsessystemernes digitale kapacitet ved at tilskynde til investeringer på skole- og samfundsniveau i disponibelt udstyr og konnektivitet og ved at skabe muligheder for at forbedre digitale færdigheder og kompetencer, herunder anvendelse af teknologi til kommunikation, både til selvstændig og samarbejdsbaseret læring og til selvevaluering for at forbedre yderligere læring. Gennemførelse af de investeringer og reformer, der er fastsat i nationale genopretnings- og resiliensfacilitetsplaner, sikrer, at alle lærende har adgang til det nødvendige udstyr og de nødvendige læringsmuligheder.

For at støtte uddannelsessystemernes genopretning og mere langsigtede beredskab

| d) | Udforskning af metoder til at udvikle tilgange med blandet læring inden for uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser, til gavn for alle lærende og sikre en vedvarende positiv virkning på undervisning og læring, som er tilpasset til de lærendes alder, evner, særlige behov og læringsmål, samtidig med at værdien af læring i skolen og læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud. Dette kunne omfatte styrkelse af udviklingen og integreringen af forskellige læringsværktøjer for at skabe muligheder for undersøgelse og udtryk, bl.a. for at udvikle naturvidenskabelige færdigheder, digitale færdigheder og mediekendskab, støtte til læring, der kombinerer forskellige miljøer for at berige læringsoplevelsen, skabelse af en passende balance mellem læring, der ledes af elever og lærere på den ene side, og samarbejdsbaseret og selvstændig læring på den anden side, undersøgelse af læringsmetoder for at gøre nye muligheder attraktive og tilbyde bedre læringsløsninger for både lærende og lærere. |
| --- | --- |

d)

Udforskning af metoder til at udvikle tilgange med blandet læring inden for uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser, til gavn for alle lærende og sikre en vedvarende positiv virkning på undervisning og læring, som er tilpasset til de lærendes alder, evner, særlige behov og læringsmål, samtidig med at værdien af læring i skolen og læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud. Dette kunne omfatte styrkelse af udviklingen og integreringen af forskellige læringsværktøjer for at skabe muligheder for undersøgelse og udtryk, bl.a. for at udvikle naturvidenskabelige færdigheder, digitale færdigheder og mediekendskab, støtte til læring, der kombinerer forskellige miljøer for at berige læringsoplevelsen, skabelse af en passende balance mellem læring, der ledes af elever og lærere på den ene side, og samarbejdsbaseret og selvstændig læring på den anden side, undersøgelse af læringsmetoder for at gøre nye muligheder attraktive og tilbyde bedre læringsløsninger for både lærende og lærere.

| e) | Anvendelse af tilgange med blandet læring som en metode til at støtte de lærendes trivsel, selvstændighed og individualiserede læring (under hensyntagen til de lærendes alder, evner og særlige læringsbehov) og udvikle deres personlige kompetence, sociale kompetence og læringskompetence (en af de otte nøglekompetencer for livslang læring (22), som udvikles yderligere i Kommissionens initiativ om den europæiske ramme LifeComp) (23), |
| --- | --- |

e)

Anvendelse af tilgange med blandet læring som en metode til at støtte de lærendes trivsel, selvstændighed og individualiserede læring (under hensyntagen til de lærendes alder, evner og særlige læringsbehov) og udvikle deres personlige kompetence, sociale kompetence og læringskompetence (en af de otte nøglekompetencer for livslang læring (22), som udvikles yderligere i Kommissionens initiativ om den europæiske ramme LifeComp) (23),

| 3. | støtter lærere og undervisere ved at overveje følgende tiltag: |
| --- | --- |

3.

støtter lærere og undervisere ved at overveje følgende tiltag:

Som direkte reaktion på krisen

| a) | Støtte til læreres selvevaluering af brugen af digitale teknologier samt opkvalificeringskurser og andre former for faglig læring for lærere og undervisere for at hjælpe dem med at anvende og integrere digitale programmer og værktøjer i undervisningen (24). Udvikling og videreformidling af pædagogiske moduler og ressourcer online og i klasseværelset for at hjælpe lærere og undervisere med at tilpasse deres undervisningsmetoder og -praksis til tilgange med blandet læring (25) på baggrund af deres erfaring og feedback samt samarbejde med dem om anvendelsen af nye værktøjer og materialer, herunder hvordan digitale miljøer kan anvendes sikkert og etisk, og hvordan elever kan få støtte til at gøre det. |
| --- | --- |

a)

Støtte til læreres selvevaluering af brugen af digitale teknologier samt opkvalificeringskurser og andre former for faglig læring for lærere og undervisere for at hjælpe dem med at anvende og integrere digitale programmer og værktøjer i undervisningen (24). Udvikling og videreformidling af pædagogiske moduler og ressourcer online og i klasseværelset for at hjælpe lærere og undervisere med at tilpasse deres undervisningsmetoder og -praksis til tilgange med blandet læring (25) på baggrund af deres erfaring og feedback samt samarbejde med dem om anvendelsen af nye værktøjer og materialer, herunder hvordan digitale miljøer kan anvendes sikkert og etisk, og hvordan elever kan få støtte til at gøre det.

| b) | Øget fokus på læreres, underviseres, skolelederes og andet uddannelsespersonales trivsel og kvalitet i arbejdslivet for at mindske stress og forebygge udbrændthed. Dette kunne omfatte: facilitering af adgang til kvalificerede fagfolk og støttepersoner inden for mental sundhed og dertil hørende ydelser, fremme af udviklingen og/eller organiseringen af peerstøtte for at mindske stress og tilbud om forbedrede muligheder for uddannelse i modstandsdygtighed/mental trivsel i lærergrunduddannelsen og løbende faglige udviklingsprogrammer. |
| --- | --- |

b)

Øget fokus på læreres, underviseres, skolelederes og andet uddannelsespersonales trivsel og kvalitet i arbejdslivet for at mindske stress og forebygge udbrændthed. Dette kunne omfatte: facilitering af adgang til kvalificerede fagfolk og støttepersoner inden for mental sundhed og dertil hørende ydelser, fremme af udviklingen og/eller organiseringen af peerstøtte for at mindske stress og tilbud om forbedrede muligheder for uddannelse i modstandsdygtighed/mental trivsel i lærergrunduddannelsen og løbende faglige udviklingsprogrammer.

For at støtte genopretning og læreres og underviseres mere langsigtede beredskab

| c) | Indarbejde tilgange med blandet læring i lærergrunduddannelsen (26) og programmer for løbende faglig udvikling (27) for at hjælpe uddannelsespersonale med at tilpasse undervisningen til deres faglige sammenhæng og hjælpe dem med at blive gode til at tilrettelægge læring i en række indendørs- og udendørsmiljøer og med forskellige værktøjer og opgaver. |
| --- | --- |

c)

Indarbejde tilgange med blandet læring i lærergrunduddannelsen (26) og programmer for løbende faglig udvikling (27) for at hjælpe uddannelsespersonale med at tilpasse undervisningen til deres faglige sammenhæng og hjælpe dem med at blive gode til at tilrettelægge læring i en række indendørs- og udendørsmiljøer og med forskellige værktøjer og opgaver.

| d) | Adgang til ekspertisecentre og til relevante ressourcer med henblik på tilrettelæggelse og forbedring af tilgange med blandet læring. Støtte til uddannelsespersonale med henblik på at udvikle tilgange med blandet læring i deres konkrete sammenhæng gennem personaleudveksling, peerlæring, oprettelse af stærke skoleteams gennem samarbejdsbaseret læring, netværk, samarbejdsprojekter og praktikfællesskaber. |
| --- | --- |

d)

Adgang til ekspertisecentre og til relevante ressourcer med henblik på tilrettelæggelse og forbedring af tilgange med blandet læring. Støtte til uddannelsespersonale med henblik på at udvikle tilgange med blandet læring i deres konkrete sammenhæng gennem personaleudveksling, peerlæring, oprettelse af stærke skoleteams gennem samarbejdsbaseret læring, netværk, samarbejdsprojekter og praktikfællesskaber.

| e) | Udvikling af vejledning i nye tilgange til vurdering og afgangsprøver, herunder online, med passende værktøjer til formativ og sammenfattende vurdering, som er relevante for forskellige uddannelsesniveauer og læringsmiljøer. |
| --- | --- |

e)

Udvikling af vejledning i nye tilgange til vurdering og afgangsprøver, herunder online, med passende værktøjer til formativ og sammenfattende vurdering, som er relevante for forskellige uddannelsesniveauer og læringsmiljøer.

| f) | Tilskyndelse af uddannelsespersonale til at deltage i forberedende projekter og forskning, herunder afprøvning af anvendelsen af opgaver i andre læringsmiljøer og anvendelse af digital teknologi til at understøtte undervisnings- og læringsprocesser, |
| --- | --- |

f)

Tilskyndelse af uddannelsespersonale til at deltage i forberedende projekter og forskning, herunder afprøvning af anvendelsen af opgaver i andre læringsmiljøer og anvendelse af digital teknologi til at understøtte undervisnings- og læringsprocesser,

| 4. | støtter skoler ved at overveje følgende tiltag: |
| --- | --- |

4.

støtter skoler ved at overveje følgende tiltag:

Som direkte reaktion på krisen

| a) | Tilvejebringelse af værktøjer og ressourcer til tilgange med blandet læring samt vejledning til skoler om, hvordan disse kan anvendes effektivt (28). |
| --- | --- |

a)

Tilvejebringelse af værktøjer og ressourcer til tilgange med blandet læring samt vejledning til skoler om, hvordan disse kan anvendes effektivt (28).

| b) | Mobilisering eller ansættelse af yderligere personale for at give mere tid til individuel støtte i skolen og i aktiviteter efter skoletid, hvis det er muligt. |
| --- | --- |

b)

Mobilisering eller ansættelse af yderligere personale for at give mere tid til individuel støtte i skolen og i aktiviteter efter skoletid, hvis det er muligt.

| c) | Støtte til effektive partnerskaber for infrastruktur og ressourcer mellem forskellige uddannelsesudbydere, herunder fra lokale og regionale myndigheder, erhvervslivet, faglige sammenslutninger, kunstarter, kulturarv, idræt, natur, videregående uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutter, civilsamfundet, undervisningsressourceindustrien (herunder teknologi, publiceringsudstyr og andet læseplansudstyr) og forskning på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

c)

Støtte til effektive partnerskaber for infrastruktur og ressourcer mellem forskellige uddannelsesudbydere, herunder fra lokale og regionale myndigheder, erhvervslivet, faglige sammenslutninger, kunstarter, kulturarv, idræt, natur, videregående uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutter, civilsamfundet, undervisningsressourceindustrien (herunder teknologi, publiceringsudstyr og andet læseplansudstyr) og forskning på uddannelsesområdet.

| d) | Støtte til skoler i forbindelse med overvågning og selvevaluering af deres inklusionsstrategier og -praksis med hensyn til tilgange med blandet læring og i forbindelse med at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe mangler, herunder anvendelsen af EU-værktøjer (29). |
| --- | --- |

d)

Støtte til skoler i forbindelse med overvågning og selvevaluering af deres inklusionsstrategier og -praksis med hensyn til tilgange med blandet læring og i forbindelse med at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe mangler, herunder anvendelsen af EU-værktøjer (29).

| e) | Forbedring af forældres, værgers og familiers forståelse af læringsmiljøer, -værktøjer og -opgaver gennem systematisk kommunikation og vejledning uden at skabe yderligere byrder for dem. |
| --- | --- |

e)

Forbedring af forældres, værgers og familiers forståelse af læringsmiljøer, -værktøjer og -opgaver gennem systematisk kommunikation og vejledning uden at skabe yderligere byrder for dem.

For at støtte mere langsigtet genopretning og forbedre kapaciteten til at indføre organisatoriske ændringer

| f) | Investering i højhastighedsinternetforbindelser til skoler og fjernundervisningsmiljøer, som onlinelæring afhænger af, ledsaget af planer for vedligeholdelse og modernisering af den tekniske infrastruktur. |
| --- | --- |

f)

Investering i højhastighedsinternetforbindelser til skoler og fjernundervisningsmiljøer, som onlinelæring afhænger af, ledsaget af planer for vedligeholdelse og modernisering af den tekniske infrastruktur.

| g) | Hvor det er muligt og i overensstemmelse med national og regional lovgivning og nationale og regionale forhold, muliggørelse af et tilstrækkeligt niveau af selvstændighed ved beslutningstagning på skoleniveau (skolebestyrelser, rektorer og skoleledere) for at fremme innovation, reaktivitet og tilpasning til lokale og regionale behov. |
| --- | --- |

g)

Hvor det er muligt og i overensstemmelse med national og regional lovgivning og nationale og regionale forhold, muliggørelse af et tilstrækkeligt niveau af selvstændighed ved beslutningstagning på skoleniveau (skolebestyrelser, rektorer og skoleledere) for at fremme innovation, reaktivitet og tilpasning til lokale og regionale behov.

| h) | Støtte til skoleledere, der er centrale for håndteringen af organisatoriske ændringer og igangværende forbedringer, i form af særlig faglig udvikling og vejledning i deres roller. Støtte til skoler og tilknyttede uddannelsesudbydere til at overveje tilgange med blandet læring i deres strategiske planlægning og processer for skoleforbedring, som kan omfatte anvendelse af selvevalueringsværktøjer. |
| --- | --- |

h)

Støtte til skoleledere, der er centrale for håndteringen af organisatoriske ændringer og igangværende forbedringer, i form af særlig faglig udvikling og vejledning i deres roller. Støtte til skoler og tilknyttede uddannelsesudbydere til at overveje tilgange med blandet læring i deres strategiske planlægning og processer for skoleforbedring, som kan omfatte anvendelse af selvevalueringsværktøjer.

| i) | Støtte til dialog og netværkssamarbejde mellem en række interessenter, herunder familier, der beskæftiger sig med læring i skoler og i andre fysiske miljøer og med i fjernundervisning, for at få feedback og ideer til fremtidig udvikling fra forskellige kilder. Dette bør også omfatte dialog, vejledning og strategier med henblik på at beskytte børns og unges tryghed og sikre fortroligheden og beskyttelsen af deres data samt deres sikkerhed og privatliv i den digitale verden. |
| --- | --- |

i)

Støtte til dialog og netværkssamarbejde mellem en række interessenter, herunder familier, der beskæftiger sig med læring i skoler og i andre fysiske miljøer og med i fjernundervisning, for at få feedback og ideer til fremtidig udvikling fra forskellige kilder. Dette bør også omfatte dialog, vejledning og strategier med henblik på at beskytte børns og unges tryghed og sikre fortroligheden og beskyttelsen af deres data samt deres sikkerhed og privatliv i den digitale verden.

| j) | Hvor det er muligt, anvendelse af en del af en skoles interne og/eller eksterne revisions- og kvalitetssikringsmekanismer til blandingen af læringsmiljøer og -værktøjer med evaluering af/via andre udbydere end skolen, |
| --- | --- |

j)

Hvor det er muligt, anvendelse af en del af en skoles interne og/eller eksterne revisions- og kvalitetssikringsmekanismer til blandingen af læringsmiljøer og -værktøjer med evaluering af/via andre udbydere end skolen,

| 5. | gør fuld brug af EU-midler og ekspertise til reformer og investeringer i infrastruktur, værktøjer og pædagogik for at øge modstandsdygtigheden og beredskabet for fremtidssikrede skoler, navnlig Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa og instrumentet for teknisk støtte, |
| --- | --- |

5.

gør fuld brug af EU-midler og ekspertise til reformer og investeringer i infrastruktur, værktøjer og pædagogik for at øge modstandsdygtigheden og beredskabet for fremtidssikrede skoler, navnlig Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa og instrumentet for teknisk støtte,

| 6. | investerer i forskning i samt overvågning og evaluering af de politiske udfordringer og af virkningen af disse initiativer på uddannelsesøkosystemer med henblik på at bygge videre på indhøstede erfaringer og lade det indgå i fremtidige politiske reformer, bl.a. ved at bygge videre på lærendes erfaringer samt på eventuelt foreliggende oplysninger indsamlet for at udvikle bedste praksis og skræddersyede AI-løsninger for forbedrede læringsprogrammer, |
| --- | --- |

6.

investerer i forskning i samt overvågning og evaluering af de politiske udfordringer og af virkningen af disse initiativer på uddannelsesøkosystemer med henblik på at bygge videre på indhøstede erfaringer og lade det indgå i fremtidige politiske reformer, bl.a. ved at bygge videre på lærendes erfaringer samt på eventuelt foreliggende oplysninger indsamlet for at udvikle bedste praksis og skræddersyede AI-løsninger for forbedrede læringsprogrammer,

| 7. | træffer foranstaltninger og følger op på gennemførelsen af denne henstilling i overensstemmelse med nationale og regionale uddannelsessystemer; hvis det er relevant, tager hensyn til foranstaltninger, der understøtter tilgange med blandet læring i de nationale handlingsplaner for gennemførelse af den europæiske børnegaranti, |
| --- | --- |

7.

træffer foranstaltninger og følger op på gennemførelsen af denne henstilling i overensstemmelse med nationale og regionale uddannelsessystemer; hvis det er relevant, tager hensyn til foranstaltninger, der understøtter tilgange med blandet læring i de nationale handlingsplaner for gennemførelse af den europæiske børnegaranti,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG NATIONALE FORHOLD:

| 1. | at støtte gennemførelsen af henstillingen ved at fremme gensidig læring og udveksling mellem medlemsstaterne og alle relevante interessenter, med forbehold af fastlæggelse og videreudvikling af foranstaltninger, gennem






  i) | strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (30) |
| --- | --- | --- |

1.

at støtte gennemførelsen af henstillingen ved at fremme gensidig læring og udveksling mellem medlemsstaterne og alle relevante interessenter, med forbehold af fastlæggelse og videreudvikling af foranstaltninger, gennem

i)

strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (30)

| ii) | det nye europæiske digitale uddannelsescentrum og den nye strukturerede dialog med medlemsstaterne, som bliver fastsat under handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 til støtte for tværsektorielt samarbejde om digital uddannelse |
| --- | --- |

ii)

det nye europæiske digitale uddannelsescentrum og den nye strukturerede dialog med medlemsstaterne, som bliver fastsat under handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 til støtte for tværsektorielt samarbejde om digital uddannelse

| iii) | EU-onlineplatforme og uddannelsessamfund, herunder School Education Gateway, eTwinning og den europæiske værktøjskasse for skoler »Fremme af inkluderende uddannelse og tackling af skolefrafald« |
| --- | --- |

iii)

EU-onlineplatforme og uddannelsessamfund, herunder School Education Gateway, eTwinning og den europæiske værktøjskasse for skoler »Fremme af inkluderende uddannelse og tackling af skolefrafald«

| 2. | i samarbejde med medlemsstaterne at støtte udviklingen af ressourcer, der skal anvendes på frivillig basis, såsom:






  i) | evidensbaseret vejledende materiale om tilrettelæggelse af læring og skolens organisatoriske praksis inden for rammerne af tilgange med blandet læring, herunder om eventuelle digitale værktøjer, tilgange til vurdering og validering af læring samt databeskyttelse, privatliv og onlinesikkerhed |
| --- | --- | --- |

2.

i samarbejde med medlemsstaterne at støtte udviklingen af ressourcer, der skal anvendes på frivillig basis, såsom:

i)

evidensbaseret vejledende materiale om tilrettelæggelse af læring og skolens organisatoriske praksis inden for rammerne af tilgange med blandet læring, herunder om eventuelle digitale værktøjer, tilgange til vurdering og validering af læring samt databeskyttelse, privatliv og onlinesikkerhed

| ii) | skabelse og deling af digitalt uddannelsesindhold af høj kvalitet, også ved at undersøge potentialet i de europæiske rammer for digitalt uddannelsesindhold, som Kommissionen er i færd med at udvikle |
| --- | --- |

ii)

skabelse og deling af digitalt uddannelsesindhold af høj kvalitet, også ved at undersøge potentialet i de europæiske rammer for digitalt uddannelsesindhold, som Kommissionen er i færd med at udvikle

| 3. | at støtte faglige udviklings- og læringsmuligheder for lærere, undervisere og andet uddannelsespersonale ved






  i) | fremme af masselæringskurser online (MOOC’er) om tilgange med blandet læring for lærere, undervisere, skoleledere og seminarielærere via platformen School Education Gateway og fremme af bred anvendelse af disse kurser for skolers uddannelsespersonale |
| --- | --- | --- |

3.

at støtte faglige udviklings- og læringsmuligheder for lærere, undervisere og andet uddannelsespersonale ved

i)

fremme af masselæringskurser online (MOOC’er) om tilgange med blandet læring for lærere, undervisere, skoleledere og seminarielærere via platformen School Education Gateway og fremme af bred anvendelse af disse kurser for skolers uddannelsespersonale

| ii) | udveksling af god praksis fra personaleudveksling, projekter og netværk inden for Erasmus+, herunder gennem onlinefællesskabet eTwinning, de fremtidige Erasmus+-lærerakademier og erhvervsekspertisecentrene |
| --- | --- |

ii)

udveksling af god praksis fra personaleudveksling, projekter og netværk inden for Erasmus+, herunder gennem onlinefællesskabet eTwinning, de fremtidige Erasmus+-lærerakademier og erhvervsekspertisecentrene

| iii) | fremme af det nye onlineværktøj SELFIE for lærere for at hjælpe dem med at overveje deres digitale kompetencer og planlægge yderligere forbedringer. Dette bygger på SELFIE-værktøjet for hele skolesamfundets digitale planlægning, som kan være med til at understøtte effektive tilgange med blandet læring, herunder erhvervsrettet uddannelse |
| --- | --- |

iii)

fremme af det nye onlineværktøj SELFIE for lærere for at hjælpe dem med at overveje deres digitale kompetencer og planlægge yderligere forbedringer. Dette bygger på SELFIE-værktøjet for hele skolesamfundets digitale planlægning, som kan være med til at understøtte effektive tilgange med blandet læring, herunder erhvervsrettet uddannelse

| 4. | at samarbejde med alle interessenter, herunder software- og hardwareleverandører, om metoder til at forbedre digital infrastruktur og digitale værktøjer og deres anvendelse i forbindelse med uddannelse og desuden at understrege betydningen af fortrolighed og databeskyttelse i den forbindelse |
| --- | --- |

4.

at samarbejde med alle interessenter, herunder software- og hardwareleverandører, om metoder til at forbedre digital infrastruktur og digitale værktøjer og deres anvendelse i forbindelse med uddannelse og desuden at understrege betydningen af fortrolighed og databeskyttelse i den forbindelse

| 5. | at støtte initiativer til yderligere udvikling og fremme af inkluderende, retfærdig kvalitetsundervisning og muligheder for livslang læring for alle, navnlig med hensyn til inklusion af lærende i forskellige omstændigheder, der påvirker deres adgang til visse læringsmiljøer og -værktøjer, og inklusion af de lærende, som har behov for målrettet støtte i læringsprocessen |
| --- | --- |

5.

at støtte initiativer til yderligere udvikling og fremme af inkluderende, retfærdig kvalitetsundervisning og muligheder for livslang læring for alle, navnlig med hensyn til inklusion af lærende i forskellige omstændigheder, der påvirker deres adgang til visse læringsmiljøer og -værktøjer, og inklusion af de lærende, som har behov for målrettet støtte i læringsprocessen

| 6. | fortsat at støtte medlemsstater, der gennemfører reformer for at forbedre uddannelsessystemernes kvalitet og inklusivitet, og støtte deres digitale parathed i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 |
| --- | --- |

6.

fortsat at støtte medlemsstater, der gennemfører reformer for at forbedre uddannelsessystemernes kvalitet og inklusivitet, og støtte deres digitale parathed i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027

| 7. | at redegøre for udviklingen af tilgange med blandet læring inden for uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser, i regelmæssige statusrapporter om det europæiske uddannelsesområde og handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027. |
| --- | --- |

7.

at redegøre for udviklingen af tilgange med blandet læring inden for uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser, i regelmæssige statusrapporter om det europæiske uddannelsesområde og handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2021.

På Rådets vegne

S. KUSTEC

Formand

---

(1)  Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet (EUT C 212 I af 26.6.2020, s. 9).

1

(2)  Se arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD(2021) 219 final, del 1, s. 6 (fodnote 2).

2

(3)  EUT C 415 af 1.12.2020, s. 22.

3

(4)  COM(2017) 673 final.

4

(5)  EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.

5

(6)  EUT C 428 af 13.12.2017, s. 10.

6

(7)  COM(2021) 102 final.

7

(8)  COM(2020) 274 final.

8

(9)  EUT L 223 af 22.6.2021, s. 14.

9

(10)  COM(2021) 142 final.

10

(11)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 7.

11

(12)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1.

12

(13)  EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1.

13

(14)  Godkendt den 30. november 2020.

14

(15)  EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11.

15

(16)  På EU-plan har Europa-Kommissionen f.eks. iværksat initiativet »HealthyLifestyle4All« som en toårig kampagne, der har til formål at kæde idræt og en aktiv livsstil sammen med sundheds- og fødevarepolitikken og politikken på flere andre områder.

16

(17)  Jf. Det Fælles Forskningscenters rapport: »The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets« (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. og Mazza, J., 2020).

17

(18)  Grundlæggende erhvervsuddannelse foregår som regel på ungdomsuddannelser og på postsekundært trin, før eleverne påbegynder arbejdslivet. Den foregår enten i et skolemiljø (hovedsageligt i et klasseværelse) eller i arbejdsbaserede miljøer, f.eks. på uddannelsescentre og i virksomheder, afhængigt af nationale uddannelsessystemer og økonomiske strukturer.

18

(19)  Rådets konklusioner om ungdomsarbejdets rolle i at støtte unges udvikling af grundlæggende livsfærdigheder, der letter deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 30).

19

(20)  Rådets konklusioner om maksimal udnyttelse af den rolle, som breddeidræt spiller i udviklingen af tværfaglige kvalifikationer, især blandt unge (EUT C 172 af 27.5.2015, s. 8).

20

(21)  Rammen for blandet læring, som blev fremlagt i arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD (2021) 219 final, kan danne grundlag for specifikke tiltag, der er tilpasset til landenes situationer.

21

(22)  Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1).

22

(23)  LifeComp omfatter tre tæt forbundne kompetenceområder: »personlige kompetencer«, »sociale kompetencer« og »at lære at lære«. Hvert område omfatter tre kompetencer: selvregulering, fleksibilitet, trivsel (det personlige område); empati, kommunikation, samarbejde (det sociale område); vækstmentalitet, kritisk tænkning og læringsstyring (at lære at lære-området). LifeComp-kompetencerne gælder på alle livets områder og kan opnås livet igennem ved hjælp af formel, uformel og ikkeformel uddannelse. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp.

23

(24)  Den 5. oktober 2021 lancerede Europa-Kommissionen det nye værktøj for lærere kaldet SELFIE, som kan støtte undervisere i at planlægge udviklingen af deres digitale kompetencer.

24

(25)  School Education Gateway omfatter allerede nogle ressourcer om blandet læring, der er beregnet til lærere og undervisere.

25

(26)  En formel studieperiode for at opnå en anerkendt kvalifikation og blive ansat som lærer. Dette tilbydes typisk af uddannelsesafdelinger på universiteter eller selvstændige læreruddannelsesinstitutioner (jf. ordlisten i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene SWD (2021) 219 final).

26

(27)  Efteruddannelse af fagfolk på et hvilket som helst tidspunkt i deres karriere for at øge deres kompetencer (jf. ordliste i arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD (2021) 219 final).

27

(28)  SELFIE-værktøjet kan hjælpe skoler med at gøre sig overvejelser over og indsamle dokumentation om deres nuværende situation og behov. Værktøjet er modulopbygget, og alle skoler kan tilpasse det til deres egne forhold.

28

(29)  Den europæiske værktøjskasse for skoler »Fremme af inkluderende uddannelse og tackling af skolefrafald« tilbyder et hav af ressourcer og praktiske eksempler samt et selvevalueringsværktøj for skoler.

29

(30)  EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.

30

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/30

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10463 — SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 504/04)

Den 6. december 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10463. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10463. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/31

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10489 — BAXTER / HILL-ROM)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 504/05)

Den 6. december 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10489. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10489. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/32

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10439 — DP WORLD / SYNCREON)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 504/06)

Den 23. november 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10439. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10439. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/33

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10532 — GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 504/07)

Den 2. december 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10532. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10532. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/34

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10382 — CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 504/08)

Den 12. november 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10382. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10382. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/35

---

Bekendtgørelse til visse personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2021/C 504/09)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nr. 4), Sergey Pavlovych TSEKOV (nr. 8), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (nr. 17), Aleksandr Viktorovich VITKO (nr. 19), Alexander Mihailovich NOSATOV (nr. 27), generalløjtnant Igor Nikolaevich (Mykolayovich) TURCHENYUK (nr. 32), Sergei Ivanovich MENYAILO (nr. 37), Olga Fedorovna KOVITIDI (nr. 38), Vladimir Anatolievich SHAMANOV (nr. 50), Aleksandr Yurevich BORODAI (nr. 62), Alexander KHRYAKOV (nr. 65), Marat Faatovich BASHIROV (nr. 66), Boris Vyacheslavovich GRYZLOV (nr. 77), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (nr. 79), Fyodor Dmitrievich BEREZIN (nr. 84), Miroslav Vladimirovich RUDENKO (nr. 98), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (nr. 108), Igor Vladimirovich LEBEDEV (nr. 114), Alexander Mikhailovich BABAKOV (nr. 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV (nr. 121), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nr. 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN (nr. 137), Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (nr. 149), Ruslan Ismailovich BALBEK (nr. 152), Dmitry Anatolievich BELIK (nr. 154), Andrei Dmitrievich KOZENKO (nr. 155), Svetlana Borisovna SAVCHENKO (nr. 156), Pavel Valentinovich SHPEROV (nr. 157), Inna Nikolayevna GUZEYEVA (nr. 162), Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO (nr. 163), Olga Valerievna POZDNYAKOVA (nr. 167), Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV (nr. 183), Sergei Andreevich DANILENKO (nr. 184), Lidia Aleksandrovna BASOVA (nr. 185) og Leonid Kronidovich RYZHENKIN (nr. 192), personer, der er opført i bilaget til Rådet afgørelse 2014/145/FUSP (1) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (2) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Rådet overvejer at fastholde de restriktive foranstaltninger over for ovennævnte personer på grundlag af nye begrundelser. Det bekendtgøres hermed for disse personer, at de inden den 22. december 2021 kan indgive en anmodning til Rådet om at få tilsendt de påtænkte begrundelser vedrørende deres opførelse på listen til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EFT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EFT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/36

---

Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2196 og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2193 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2021/C 504/10)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (1) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2196 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (3) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2193 (4) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer skal opføres på listen over personer, enheder og organer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i afgørelse 2014/145/FUSP og forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed. I de relevante afsnit i disse bilag gives en begrundelse for opførelse af disse personer på listen.

De pågældende personer gøres opmærksom på, at det er muligt at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 269/2014, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. artikel 4 i forordningen).

De berørte personer kan inden den 4. januar 2022 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

De berørte personer gøres ligeledes opmærksom på muligheden for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 14.

(3)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 4.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/37

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2021/C 504/11)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1):

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (2) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2021/2196 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2193 (5).

Den registeransvarlige for denne behandling er afdeling RELEX.1.C i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser – RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

GSR’s databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre en liste over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2196 og forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2193.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2014/145/FUSP og forordning (EU) nr. 269/2014.

De indsamlede personoplysninger omfatter oplysninger, der er nødvendige for korrekt identifikation af den pågældende person, en begrundelse og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor en registreret er udgået af listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, eller foranstaltningens gyldighed er udløbet, eller hvis en retssag er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EFT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EFT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(3)  EFT L 445 af 13.12.2021, s. 14.

(4)  EFT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(5)  EFT L 445 af 13.12.2021, s. 4.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/39

---

Bekendtgørelse til de personer og den enhed, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2197 og i Rådets forordning (EU) 2020/1998 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2195 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne

(2021/C 504/12)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og den enhed, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 (1) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2197 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) 2020/1998 (3) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2195 (4) om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer og denne enhed bør medtages på listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i afgørelse (FUSP) 2020/1999 og forordning (EU) 2020/1998. Begrundelsen for opførelse af disse personer og denne enhed på listen findes i de relevante afsnit i disse bilag.

De berørte personer og den berørte enhed gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) 2020/1998, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. artikel 4 i forordningen).

De berørte personer og den berørte enhed kan inden den 31. juli 2022 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at beslutningen om at medtage dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse. Sådanne anmodninger stiles til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

I overensstemmelse med artikel 10 i afgørelse (FUSP) 2020/1999 tages eventuelle modtagne bemærkninger i betragtning i forbindelse med Rådets regelmæssige revision af listen over personer og enheder.

---

(1)  EFT L 410 I af 7.12.2020, s. 13.

(2)  EFT L 445 I af 13.12.2021, s. 17.

(3)  EFT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

(4)  EFT L 445 I af 13.12.2021, s. 10.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/40

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 og Rådets forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne

(2021/C 504/13)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for denne behandling er afgørelse (FUSP) 2020/1999 (2) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2021/2197 (3) og forordning (EU) 2020/1998 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2195 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er afdeling RELEX.1.C i Generaldirektoratet for Udenrigsanliggender – RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

GSR’s databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre en liste over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse (FUSP) 2020/1999 som ændret ved afgørelse (FUSP) 2021/2197 og forordning (EU) 2020/1998 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2195 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse (FUSP) 2020/1999 og forordning (EU) 2020/1998.

De indsamlede personoplysninger omfatter oplysninger, der er nødvendige for korrekt identifikation af den pågældende person, en begrundelse og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor en registreret er udgået af listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, eller foranstaltningens gyldighed er udløbet, eller hvis en retssag er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 13.

(3)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s17

(4)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 10

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/41

---

Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2199 og i Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2194 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

(2021/C 504/14)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, der er opført i bilag I til Rådets afgørelse 2013/255/FUSP (1) som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2199 (2) og i bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2194 (4) om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer bør opføres på listen over personer og enheder i bilag I til afgørelse 2013/255/FUSP og bilag II til forordning (EU) r.36/2012. Begrundelsen for opførelsen af disse personer på listen gives i de relevante afsnit i disse bilag.

De berørte personer gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er anført i bilag III til Rådets forordning (EU) nr. 36/2012, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler i forbindelse med basale behov eller specifikke betalinger (jf. artikel 16 i forordningen).

De berørte personer kan inden den 1. marts 2022 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse. Sådanne anmodninger stiles til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

I overensstemmelse med artikel 34 i afgørelse 2013/255/FUSP og artikel 32, stk. 4, i forordning (EU) nr. 36/2012 tages eventuelle modtagne bemærkninger i betragtning i forbindelse med Rådets næste fornyede overvejelse af listen over personer og enheder.

Der gøres tillige opmærksom på, at de berørte personer har mulighed for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 147 af 1.6.2013, s. 14.

(2)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 23.

(3)  EUT L 16 af 19.1.2012, s. 1.

(4)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 7.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/42

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

(2021/C 504/15)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for denne behandling er Rådets afgørelse 2013/255/FUSP (2) som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2199 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2194 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er Rådet for Den Europæiske Union repræsenteret ved generaldirektøren for RELEX (Eksterne forbindelser) i Generalsekretariatet for Rådet, og den afdeling, der varetager behandlingen, er RELEX.1.C, som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2013/255/FUSP som gennemført gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2199 og forordning (EU) nr. 36/2012 som gennemført gennemførelsesforordning (EU) 2021/2194.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2013/255/FUSP og forordning (EU) nr. 36/2012.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelsen og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller hvis retssagen er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 147 af 1.6.2013, s. 14.

(3)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 23.

(4)  EUT L 16 af 19.1.2012, s. 1.

(5)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 7.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/43

---

Bekendtgørelse til den person, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2198 og i Rådets forordning (EU) 2016/44 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2192 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen

(2021/C 504/16)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for den person, der er opført i bilag II og IV til Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 (1) som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2198 (2) og i bilag III til Rådets forordning (EU) 2016/44 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2192 (4) om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at den person, der er anført i ovennævnte bilag, skal opføres på listen over personer og enheder, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i afgørelse (FUSP) 2015/1333 og i forordning (EU) 2016/44.

Den berørte person gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er anført i bilag IV til forordning (EU) 2016/44, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler i forbindelse med basale behov eller specifikke betalinger (jf. forordningens artikel 8).

Den berørte person kan inden den 15. maj 2022 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre vedkommende på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse. Alle sådanne anmodninger sendes til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

I overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i afgørelse (FUSP) 2015/1333 og artikel 21, stk. 6, i forordning (EU) 2016/44 tages eventuelle modtagne bemærkninger i betragtning i forbindelse med Rådets regelmæssige revision af listen over personer og enheder.

Den pågældende person gøres ligeledes opmærksom på muligheden for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 206 af 1.8.2015, s. 34.

(2)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 21.

(3)  EUT L 12 af 19.1.2016, s. 1.

(4)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 1.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/44

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 og Rådets forordning (EU) 2016/44 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen

(2021/C 504/17)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1333 (2) som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2198 (3) og Rådets forordning (EU) 2016/44 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/2192 (5).

Den dataansvarlige for behandlingen er Rådet for Den Europæiske Union repræsenteret ved generaldirektøren for RELEX (Eksterne forbindelser) i Generalsekretariatet for Rådet, og den afdeling, der varetager behandlingen, er RELEX.1.C, som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre en liste over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse (FUSP) 2015/1333 som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2021/2198+og forordning (EU) 2016/44 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/2192

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse (FUSP) 2015/1333 og forordning (EU) 2016/44.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelsen og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller hvis en retssag er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 206 af 1.8.2015, s. 34.

(3)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 21.

(4)  EUT L 12 af 19.1.2016, s. 1.

(5)  EUT L 445 I af 13.12.2021, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/45

---

Euroens vekselkurs (1)

13. december 2021

(2021/C 504/18)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1278 |
| JPY | japanske yen | 128,19 |
| DKK | danske kroner | 7,4362 |
| GBP | pund sterling | 0,85158 |
| SEK | svenske kroner | 10,2310 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0418 |
| ISK | islandske kroner | 148,00 |
| NOK | norske kroner | 10,1598 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,401 |
| HUF | ungarske forint | 367,07 |
| PLN | polske zloty | 4,6221 |
| RON | rumænske leu | 4,9494 |
| TRY | tyrkiske lira | 16,0525 |
| AUD | australske dollar | 1,5795 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4388 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7967 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6651 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5420 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 333,60 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,9694 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,1777 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5210 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 155,54 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7678 |
| PHP | filippinske pesos | 56,731 |
| RUB | russiske rubler | 82,8238 |
| THB | thailandske bath | 37,612 |
| BRL | brasilianske real | 6,3190 |
| MXN | mexicanske pesos | 23,5354 |
| INR | indiske rupee | 85,4225 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1278

JPY

japanske yen

128,19

DKK

danske kroner

7,4362

GBP

pund sterling

0,85158

SEK

svenske kroner

10,2310

CHF

schweiziske franc

1,0418

ISK

islandske kroner

148,00

NOK

norske kroner

10,1598

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,401

HUF

ungarske forint

367,07

PLN

polske zloty

4,6221

RON

rumænske leu

4,9494

TRY

tyrkiske lira

16,0525

AUD

australske dollar

1,5795

CAD

canadiske dollar

1,4388

HKD

hongkongske dollar

8,7967

NZD

newzealandske dollar

1,6651

SGD

singaporeanske dollar

1,5420

KRW

sydkoreanske won

1 333,60

ZAR

sydafrikanske rand

17,9694

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,1777

HRK

kroatiske kuna

7,5210

IDR

indonesiske rupiah

16 155,54

MYR

malaysiske ringgit

4,7678

PHP

filippinske pesos

56,731

RUB

russiske rubler

82,8238

THB

thailandske bath

37,612

BRL

brasilianske real

6,3190

MXN

mexicanske pesos

23,5354

INR

indiske rupee

85,4225

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Revisionsretten

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/46

---

Beretning om eventualforpligtelser opstået som følge af Den Fælles Afviklingsinstans’, Rådets eller Kommissionens udførelse af deres opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 806/2014 i regnskabsåret 2020

(2021/C 504/19)

Den Europæiske Revisionsrets beretning om eventualforpligtelser opstået som følge af Den Fælles Afviklingsinstans’, Rådets eller Kommissionens udførelse af deres opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 806/2014 i regnskabsåret 2020 er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu

---

Europa-Kommissionen

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/47

---

Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. januar 2022

(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (1))

(2021/C 504/20)

Basissatser beregnet i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6). Afhængig af brugen af referencesatsen skal margenerne som defineret i denne meddelelse stadigvæk lægges til. For kalkulationsrenten betyder det, at der skal lægges en margen på 100 basispoint til. Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 foreskriver, at medmindre andet er fastlagt i en specifik beslutning, vil tilbagebetalingsrenten også blive beregnet ved at lægge 100 basispoint til basissatsen.

De ændrede satser er angivet med fed skrift.

De tidligere satser er offentliggjort i EUT C 472 af 23.11.2021, s. 7.

| Fra | Til | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2022 | ... | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Fra

Til

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2022

...

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  EFT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/48

---

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

(2021/C 504/21)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1) inden to måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»BOLANDIN«

PDO-ES-N1876

Ansøgningsdato: 3. juli 2014

1.   Betegnelse, der skal registreres

Bolandin

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 16. | Vin af overmodne druer |
| --- | --- |

16.

Vin af overmodne druer

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Rødvine

| — | Udseende: Vinene skal som minimum have en høj farvedybde. Farvetone: Rød farve med nuancer, der varierer fra violet i unge vine til murstensrød i lagrede vin. |
| --- | --- |

—

Udseende: Vinene skal som minimum have en høj farvedybde. Farvetone: Rød farve med nuancer, der varierer fra violet i unge vine til murstensrød i lagrede vin.

| — | Aroma: Vinene skal som minimum have en høj intensitet med aromaer af sorte og røde bær. Lagrede vine har anstrøg af krydderier og ristede aromaer. |
| --- | --- |

—

Aroma: Vinene skal som minimum have en høj intensitet med aromaer af sorte og røde bær. Lagrede vine har anstrøg af krydderier og ristede aromaer.

| — | Prøvesmagning: Vinene skal som minimum være fyldige. Afbalanceret. Lang eftersmag. Afbalanceret syreindhold. Noter fra fadet (ristet). |
| --- | --- |

—

Prøvesmagning: Vinene skal som minimum være fyldige. Afbalanceret. Lang eftersmag. Afbalanceret syreindhold. Noter fra fadet (ristet).

Indhold af flygtige syrer:

| | ≤ 0,65 g/l eddikesyre i unge vine |
| --- | --- |

≤ 0,65 g/l eddikesyre i unge vine

| | ≤ 0,85 g/l eddikesyre i lagrede vine |
| --- | --- |

≤ 0,85 g/l eddikesyre i lagrede vine

Med hensyn til grænser, der ikke er angivet, skal gældende EU-lovgivning overholdes.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 130 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12,5

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

130

Hvidvine

| — | Udseende: Gul farve. Strågul ved unge vine og gylden ved vine, som er gæret og/eller lagret på fade. Klar og lysende. |
| --- | --- |

—

Udseende: Gul farve. Strågul ved unge vine og gylden ved vine, som er gæret og/eller lagret på fade. Klar og lysende.

| — | Aroma: Vinene skal som minimum have en høj intensitet, være frugtagtige og have noter af tropiske frugter. Lagrede vine vil udvikle krydrede aromaer. |
| --- | --- |

—

Aroma: Vinene skal som minimum have en høj intensitet, være frugtagtige og have noter af tropiske frugter. Lagrede vine vil udvikle krydrede aromaer.

| — | Prøvesmagning: Vinene skal som minimum være mellemfyldige. Frisk og frugtagtig. Både unge og lagrede vine vil være velafbalancerede. |
| --- | --- |

—

Prøvesmagning: Vinene skal som minimum være mellemfyldige. Frisk og frugtagtig. Både unge og lagrede vine vil være velafbalancerede.

Indhold af flygtige syrer:

| | ≤ 0,65 g/l eddikesyre i unge vine |
| --- | --- |

≤ 0,65 g/l eddikesyre i unge vine

| | ≤ 0,85 g/l eddikesyre i lagrede vine |
| --- | --- |

≤ 0,85 g/l eddikesyre i lagrede vine

Med hensyn til grænser, der ikke er angivet, skal gældende EU-lovgivning overholdes.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 170 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12,5

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

170

Hvidvin fremstillet af overmodne druer

| — | Udseende: Intens, klar og skinnende gyldengul farve. |
| --- | --- |

—

Udseende: Intens, klar og skinnende gyldengul farve.

| — | Aroma: Vinene skal som minimum have en høj intensitet. Aromaer af honning, moden kvæde og figner. Meget frugtagtig. |
| --- | --- |

—

Aroma: Vinene skal som minimum have en høj intensitet. Aromaer af honning, moden kvæde og figner. Meget frugtagtig.

| — | Smagning: Vinene skal som minimum være mellemfyldige, runde og glatte. Lang eftersmag. |
| --- | --- |

—

Smagning: Vinene skal som minimum være mellemfyldige, runde og glatte. Lang eftersmag.

Indhold af flygtige syrer:

| | ≤ 0,74 g/l eddikesyre i unge vine |
| --- | --- |

≤ 0,74 g/l eddikesyre i unge vine

| | ≤ 0,85 g/l eddikesyre i lagrede vine |
| --- | --- |

≤ 0,85 g/l eddikesyre i lagrede vine

| | ≤ 0,72 g/l + 0,06 g/l eddikesyre for hver grad af naturligt alkoholindhold på over 10 % vol. i vine fremstillet af botrytiserede druer |
| --- | --- |

≤ 0,72 g/l + 0,06 g/l eddikesyre for hver grad af naturligt alkoholindhold på over 10 % vol. i vine fremstillet af botrytiserede druer

Med hensyn til grænser, der ikke er angivet, skal gældende EU-lovgivning overholdes.

Bemærk: Da sukkerindholdet er over 5 g/l, kan disse hvidvine af overmodne druer have et svovldioxidindhold på op til 250 mg/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 250 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12,5

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

250

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Modningsprocessen må under ingen omstændigheder anses for påbegyndt før den 1. oktober i høståret.

Dyrkningsmetode

Beplantningstætheden på »Bolandin«-vinmarkerne må ikke overstige 2 400 vinstokke pr. hektar.

b.   Maksimale udbytter

| | Cabernet Sauvignon, Tempranillo og Merlot |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon, Tempranillo og Merlot

| | 7 500 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

7 500 kg druer pr. hektar

| | 52 hl pr. hektar |
| --- | --- |

52 hl pr. hektar

| | Sauvignon Blanc og Chardonnay |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc og Chardonnay

| | 7 400 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

7 400 kg druer pr. hektar

| | 48 hl pr. hektar |
| --- | --- |

48 hl pr. hektar

| | Syrah |
| --- | --- |

Syrah

| | 7 300 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

7 300 kg druer pr. hektar

| | 51 hl pr. hektar |
| --- | --- |

51 hl pr. hektar

| | Moscatel de grano menudo (small grain muscat) |
| --- | --- |

Moscatel de grano menudo (small grain muscat)

| | 7 200 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

7 200 kg druer pr. hektar

| | 28 hl pr. hektar |
| --- | --- |

28 hl pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Det afgrænsede område Bolandin ligger i kommunen Ablitas (den selvstyrende region Navarra) og består af følgende matrikler:

| | Polygon 5: parcel 1 658. |
| --- | --- |

Polygon 5: parcel 1 658.

| | Polygon 5: parcel 1 659. |
| --- | --- |

Polygon 5: parcel 1 659.

| | Polygon 5: parcel 1 660. |
| --- | --- |

Polygon 5: parcel 1 660.

| | Polygon 5: parcel 1 661. |
| --- | --- |

Polygon 5: parcel 1 661.

| | Polygon 5: parcel 1 662. |
| --- | --- |

Polygon 5: parcel 1 662.

| | Polygon 5: parcel 1 663. |
| --- | --- |

Polygon 5: parcel 1 663.

| | Polygon 5: parcel 1 884. |
| --- | --- |

Polygon 5: parcel 1 884.

| | Polygon 5, parcel 1 885 og jordstykke A (delvist), E, F, G og H. |
| --- | --- |

Polygon 5, parcel 1 885 og jordstykke A (delvist), E, F, G og H.

7.   Primær(e) druesort(er)

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE GRANO MENUDO (SMALL GRAIN MUSCAT) |
| --- | --- |

MOSCATEL DE GRANO MENUDO (SMALL GRAIN MUSCAT)

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

8.   Tilknytning til det geografiske område

Omgivelser (naturlige faktorer)

Bolandin er navnet på den historiske lokalitet i kommunen Ablitas (Navarra), som er anerkendt i matrikelregistret for Navarra og de nationale kort udstedt af det spanske nationale geografiske institut. Bolandinområdet måler i alt ca. 170 ha. »Bolandin« er også navnet på den triangulationsstation, der er beliggende i det afgrænsede område.

»Bolandin« er skrevet med et »V« i nogle dokumenter, da der er to officielle sprog i Navarra: Castiliansk spansk (hvor navnet begynder med et »V« og indeholder et accenttegn) og baskisk (hvor det begynder med et »B« og ikke indeholder et accenttegn). Der er ingen accenttegn eller »V«-bogstav på baskisk.

På grundlag af undersøgelser og test udført af formanden for vinavl ved landbrugs- og fødevareafdelingen ved universitetet i La Rioja afgrænses området ud fra følgende naturlige faktorer: jordbund, topografi og klima.

Jordbund og topografi

Det afgrænsede område består af en lille, hævet slette i den højeste del af Bolandin og dens skråninger, som fører ned til en slette på den sydøstlige side, sydvest for Bolandin. Det afgrænsede område adskiller sig helt fra de omkringliggende områder på grund af dets højde over havets overflade, hældningen, eksponeringen og jordtyperne.

Den øverste del af den hævede slette (som er der, hvor vingården ligger) består af rødt ler, der stammer fra den aragonske tidsalder under den kontinentale tertiærtid. Under skrænten omkring de resterende terrasser er der en bred skråning mod sydvest med en svag hældning på 5 %. Her ligger størstedelen af vinmarkerne. Skråningerne består af grus, sand og ler, der stammer fra den tredje pleistocæne tidsalder under kvartærtiden.

Fra Bolandins grænse er topografien flad og består for det meste af aflejrede glacis fra den anden pleistocæne tidsalder under kvartærtiden, dvs. yngre materialer end dem, som Bolandin består af.

Områdets højde ligger mellem ca. 369 og 324 meter over havets overflade, dvs. betydeligt under højdeintervallet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Navarra« (mellem 400 og 500 m).

Klima

Bolandin ligger på en sydvendt skråning, så parcellen har et unikt mesoklima med stor eksponering for sollys.

Den gennemsnitlige nedbør i de seneste 7-12 sæsoner var 379-354 mm om året, hvilket er meget lavt sammenlignet med gennemsnittet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Navarra« (450-700 mm).

Vind er en anden afgørende faktor, idet den nordvestlige vind »Cierzo« er fremherskende 70 % af tiden. Det er en meget tør vind, der begrænser udviklingen af enhver form for sygdom.

Det afgrænsede område har højere temperaturer og mindre regn end gennemsnittet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Navarra«. Området har et ekstremt fastlandsklima med middelhavsmæssige påvirkninger. Årstiderne er meget unikke: Kolde vintre, varme, næsten ikke-eksisterende forår og efterår og meget varme, lange og tørre somre. De unikke årstider har stor indvirkning på temperaturerne og nedbøren.

De højeste temperaturer om sommeren er meget høje (over 35 °C), og maksimumstemperaturer for hele Navarra og Ebrodalen registreres ofte i området. Minimumstemperaturerne i december og januar er meget lave (mellem -6 og -8 °C). Den årlige gennemsnitstemperatur er over 1 °C højere end for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Navarra«.

Menneskelige faktorer

Vinstokkene har været blandt de vigtigste afgrøder i Bolandin i århundreder. Området blev kunstvandet af Lodosakanalen via højdeforskelle. Det kunstvandede areal bestod hovedsagelig af vinmarker, der var tilplantet med århundredegamle vinstokke, som blev anvendt til fremstilling af vin af høj kvalitet, der blev aftappet og markedsført under navnet »Bolandin«.

I dag træffer eksperterne i vinforvaltningsteknikker beslutning om de bedste muligheder (udvælgelse af plantemateriale, kunstvanding, forvaltning af bladareal, begrænsning af udbyttet, forvaltning af næringsstoffer og vinplantebeskyttelsesmidler) afhængigt af klimaet og væksten i løbet af året med henblik på at opnå det bedste råmateriale. Eksperterne planlægger forskellige former for praksis på årsbasis, f.eks. udtynding af klaserne for at kontrollere udbyttet og fjernelse af blade på den side, hvor solen skinner på klaserne om morgenen, da dette styrker modningsprocessen. De blade, som solen skinner på om aftenen, fjernes ikke, da druerne ikke kan tåle varmen. Sidstnævnte praksis bidrager også til at undgå sygdomsspredning, da den forbedrer ventilationen omkring klaserne.

Da der er meget lidt nedbør, den relative luftfugtighed er meget lav, og jorden er meget tør, betyder tilgængeligheden af et kunstvandingsreservoir og evnen til at kontrollere kunstvanding, at det er muligt at påvirke modningsprocessen direkte, opnå optimale niveauer og sikre, at planterne holdes i den bedst mulige tilstand med henblik på vækst og produktivitet. Kunstvanding forvaltes meget omhyggeligt med tanke på kvalitet og ikke kvantitet for at opnå modne og afbalancerede druer.

Beskrivelse af vinen

Produktoplysninger: produktets kvalitet eller egenskaber, der i det væsentlige eller udelukkende kan tilskrives det geografiske område.

På grundlag af planternes fysiologiske adfærd som følge af klimaforholdene er vinenes væsentlige egenskaber som følger:

Rødvine: Vine med en dybere farve og et højere samlet indhold af polyphenol og tørstof. Vine med høj polymerisation, modenhed, finhed og silkebløde tanniner. Fyldig i munden uden skarphed og med en overdådig smag.

Mellemhøjt alkoholindhold.

Afbalanceret syreindhold, som aldrig er meget højt. Indholdet af æblesyre er særlig lavt på grund af forbrændingen af organiske syrer som følge af de høje temperaturer om sommeren. Det betyder, at vinene aldrig har en skarp og syrlig smagsoplevelse.

Meget lave niveauer af aromatiske forbindelser fra Pyrazinfamilien. Vine fremstillet af sorterne Syrah, Merlot og Cabernet er frugtigere end normalt, da aromaerne er mere frugtagtige end vegetabilske.

Meget modne phenolforbindelser, som begrænser vinenes iltbinding, hvilket undgår tilstedeværelsen af reducerende svovlaromaer. De resulterende vine er stærkt aromatiske og kraftige.

Lagring og iltning er langsom på grund af den høje polyphenolkoncentration, og det betyder, at vinene har en lang holdbarhed og ældes godt.

Ud over de karakteristika, der skyldes klimaet, skyldes andre af rødvinenes særlige egenskaber det afgrænsede områdes jordbundsforhold og topografi:

| — | Afbalanceret med et passende alkoholindhold og et højt indhold af polyphenol. |
| --- | --- |

—

Afbalanceret med et passende alkoholindhold og et højt indhold af polyphenol.

| — | Sorter med en lang vækstcyklus, såsom Cabernet Sauvignon, har tilpasset sig godt til miljøet. Dette resulterer i fuld modning af de faste dele og vine med et højt indhold af polyphenol. |
| --- | --- |

—

Sorter med en lang vækstcyklus, såsom Cabernet Sauvignon, har tilpasset sig godt til miljøet. Dette resulterer i fuld modning af de faste dele og vine med et højt indhold af polyphenol.

| — | Et godt syreindhold, hvilket betyder, at vinene ældes godt og har en lang holdbarhed efter aftapningen. |
| --- | --- |

—

Et godt syreindhold, hvilket betyder, at vinene ældes godt og har en lang holdbarhed efter aftapningen.

| — | Vine med modne aromaer med høj intensitet, herunder anstrøg af frisk frugt. |
| --- | --- |

—

Vine med modne aromaer med høj intensitet, herunder anstrøg af frisk frugt.

Hvidvine: Planternes samme fysiologiske adfærd på grund af det geografiske miljø betyder, at hvidvinene har et afbalanceret syreindhold og et moderat højt alkoholindhold. På grund af deres optimale phenolmodenhed har de intense, kraftige aromaer, som forbliver friske over tid og giver en god volumen og struktur.

Hvidvine fremstillet af overmodne druer: Her er det geografiske miljø også årsagen til flere kendetegn, såsom et afbalanceret syreindhold, et godt samlet alkoholindhold, en intens frugtaroma, fyldighed og en skinnende gylden farve.

Tilknytning

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber:

Bolandinvine får deres særlige egenskaber ved de naturlige forhold i det afgrænsede område og den menneskelige faktor ved valget af de afgrødesorter, dyrkningsmetoder og -typer, der er bedst egnet til disse naturlige forhold.

Samspillet mellem disse naturlige faktorer og den menneskelige ekspertise gør det muligt at opnå et produkt, der er unikt, specifikt og har sin egen særlige identitet, der adskiller det fra andre vine.

Det afgrænsede områdes beliggenhed i den sydligste del af Navarraregionen har stor indvirkning på klimaet, da varmeforholdene og maksimumstemperaturerne er de højeste i regionen. Denne indvirkning maksimeres yderligere af, at det afgrænsede område har sydvendte skråninger, så på lokalt plan i vinmarkerne i det afgrænsede område er temperaturerne meget højere, og den relative fugtighed er meget lav.

Nedbøren i det afgrænsede område er også den laveste i regionen af følgende årsager:

| — | Regn fra syd: På grund af Foehneffekten betyder Sierra de Moncayo, at det regner på sydsiden og ikke på den nordlige dal i disse bjerge, hvor det afgrænsede område, Bolandin, er beliggende. |
| --- | --- |

—

Regn fra syd: På grund af Foehneffekten betyder Sierra de Moncayo, at det regner på sydsiden og ikke på den nordlige dal i disse bjerge, hvor det afgrænsede område, Bolandin, er beliggende.

| — | Regn fra nord: Grundet den umiddelbare nærhed til Ebrofloden stopper regnen fra nord, inden den når syd for floden, hvor det afgrænsede område er beliggende. Denne virkning forstærkes af, at denne regn følger efter nordlige vinde, som nedbringer den relative fugtighed via lave temperaturer og dermed bidrager til de tørre betingelser. |
| --- | --- |

—

Regn fra nord: Grundet den umiddelbare nærhed til Ebrofloden stopper regnen fra nord, inden den når syd for floden, hvor det afgrænsede område er beliggende. Denne virkning forstærkes af, at denne regn følger efter nordlige vinde, som nedbringer den relative fugtighed via lave temperaturer og dermed bidrager til de tørre betingelser.

Disse særlige klimaforhold har fysiologiske virkninger på vinstokkene, hvilket har tydelige konsekvenser for Bolandinvinenes analytiske og organoleptiske egenskaber.

Vinenes mest bemærkelsesværdige egenskaber, som giver dem deres særlige identitet som følge af vinstokkenes fysiologiske adfærd under disse klimaforhold, er følgende:

| — | Rødvinene har en mere intens farve med et højere samlet polyphenolindeks og polymerisering, modenhed, finhed og silkebløde tanniner, hvilket betyder, at de er fyldige i munden uden skarphed og med en overdådig smag. |
| --- | --- |

—

Rødvinene har en mere intens farve med et højere samlet polyphenolindeks og polymerisering, modenhed, finhed og silkebløde tanniner, hvilket betyder, at de er fyldige i munden uden skarphed og med en overdådig smag.

Aromaerne er frugtagtige og mindre vegetabilske end normalt, da niveauet af aromatiske pyrazinforbindelser i vine fremstillet af sorter som Syrah, Merlot og Cabernet Sauvignon er meget lavt.

| — | Rødvine, hvidvine og hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, har et højt alkoholindhold, hvilket øger den overdådige smag og sødmen i munden. |
| --- | --- |

—

Rødvine, hvidvine og hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, har et højt alkoholindhold, hvilket øger den overdådige smag og sødmen i munden.

| — | Rødvine, hvidvine og hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, har et afbalanceret syreindhold, som aldrig er meget højt. Indholdet af æblesyre er særlig lav på grund af forbrændingen af organiske syrer som følge af de høje temperaturer om sommeren under modningen. Det betyder, at hverken rødvinene, hvidvinene eller de hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, er stærkt syrlige, hvilket kan være tilfældet med vine fra andre mere nordlige underområder, hvor niveauet af æblesyre er højere. |
| --- | --- |

—

Rødvine, hvidvine og hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, har et afbalanceret syreindhold, som aldrig er meget højt. Indholdet af æblesyre er særlig lav på grund af forbrændingen af organiske syrer som følge af de høje temperaturer om sommeren under modningen. Det betyder, at hverken rødvinene, hvidvinene eller de hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, er stærkt syrlige, hvilket kan være tilfældet med vine fra andre mere nordlige underområder, hvor niveauet af æblesyre er højere.

| — | Rødvine, hvidvine og hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, har meget modne phenolforbindelser, som begrænser vinenes iltbinding, hvilket undgår tilstedeværelsen af reducerende svovlaromaer. De resulterende vine er stærkt aromatiske og kraftige. |
| --- | --- |

—

Rødvine, hvidvine og hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, har meget modne phenolforbindelser, som begrænser vinenes iltbinding, hvilket undgår tilstedeværelsen af reducerende svovlaromaer. De resulterende vine er stærkt aromatiske og kraftige.

| — | I rødvine og hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, er lagring og iltning langsom på grund af den høje polyphenolkoncentration, og det betyder, at vinene har en lang holdbarhed og ældes godt. |
| --- | --- |

—

I rødvine og hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, er lagring og iltning langsom på grund af den høje polyphenolkoncentration, og det betyder, at vinene har en lang holdbarhed og ældes godt.

| — | Hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, har et meget højt samlet alkoholindhold og en gyldengul farve på grund af den lange periode, hvor de udsættes for sollys, hvilket resulterer i et gyldent produkt. Manglen på regn gør det muligt at overmodne over en lang tidsperiode, hvilket resulterer i intense aromaer af modne frugter, honning og citrusnoter. |
| --- | --- |

—

Hvidvine, der er fremstillet af overmodne druer, har et meget højt samlet alkoholindhold og en gyldengul farve på grund af den lange periode, hvor de udsættes for sollys, hvilket resulterer i et gyldent produkt. Manglen på regn gør det muligt at overmodne over en lang tidsperiode, hvilket resulterer i intense aromaer af modne frugter, honning og citrusnoter.

Geologien i det afgrænsede område består af en lerrig jord. Denne lerrige jordtype kaldes også for »lerskifer«. Disse jordaggregater har typisk et højt saltindhold, hvilket betyder, at landbrugsjorden i dette afgrænsede område har et højt saltindhold (bestemt ved test i henhold til parameteren for elektrisk ledningsevne = 0,5-2,5dS/m), som er betydeligt højere end i andre områder.

På grund af jordens høje ledningsevne må vinstokkene kæmpe med det ekstra osmotiske tryk, der genereres af den høje koncentration af opløste stoffer i jorden. Som enhver anden plante skal vinstokkene ved optagelse af vand fra jorden også akkumulere en betydelig mængde opløste stoffer (hovedsagelig mineraler og salte) i deres indre og i saften i alle faser af vækstcyklussen. Dette gør det muligt for vinstokkene at trives i denne jordtype, og det har også en direkte indvirkning på klasernes sammensætning, da de også indeholder højere koncentrationer af salte og mineraler i både frugtkødet og skindet.

Denne højere koncentration af salte og mineraler overføres også direkte til vinene, hvilket resulterer i vine med et meget højt tørstofindhold. Denne egenskab betyder, at vinene har en meget fyldig og rig smag med en let saltagtig note i munden. Dette er en af de mest karakteristiske egenskaber ved de vine, der produceres i det afgrænsede område Bolandin.

Ud over disse naturlige forhold giver den menneskelige faktor og ekspertise også vinene enestående egenskaber, da de beslutninger, der træffes i forbindelse med etablering af vindyrkningsarealer og under dyrkning, maksimerer de enestående egenskaber, som stammer fra det naturlige miljø.

Et eksempel herpå er valget af sorter, som er enestående for området og godt tilpasset de særlige forhold i det afgrænsede område Bolandin.

Alle de sorter, der dyrkes, er genetisk tilpasset de ekstreme varmeforhold i det afgrænsede område. Den vigtigste tilpasning er baseret på udvælgelse af vinstoksorter med et stort potentiale for syntetisering af organiske syrer (vinsyre) med henblik på at fremstille vine, der har en afbalanceret smag. Denne balance er baseret på modregning af det genopfriskende element, der leveres af vinens naturlige syrer, det høje alkoholindhold og det fyldige aspekt, der er karakteristisk for det afgrænsede område.

En anden tilpasning, der skyldes den menneskelige faktor, som er specifik for Bolandin, er de dyrkningsstrategier, der sigter mod at opnå et moderat til lavt udbytte. Disse begrænsede udbytter, som aldrig overstiger 7 500 kg/ha, fører til vine af meget høj kvalitet i den forstand, at de frugtagtige aromaer har en profil, der er meget intens og moden. De er også meget intense i munden med en god struktur som følge af den høje samlede koncentration af polyphenoler. Disse polyphenoler kan også være meget modne, som er tilfældet for rødvinene, som er glatte og harmoniske.

I betragtning af ovennævnte naturlige faktorer (klima, jordbund og topografi) og de menneskelige faktorer, der danner grundlag for de forskellige vindyrkningsmetoder og ønologiske fremgangsmåder, er vinenes analytiske egenskaber derfor forskellige fra dem, der fremstilles i området med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Navarra«, således som det fremgår af nedenstående sammenligningstabel:

SAMMENLIGNING MELLEM VIN MED DEN BESKYTTEDE OPRINDELSESBETEGNELSE »NAVARRA« OG VIN MED BETEGNELSEN »BOLANDIN«

(PARAMETER: NAVARRA BOB/BOLANDIN)

| | »Navarra« BOB | »Bolandin« |
| --- | --- | --- |
| HVIDVINE | | |
| VIRKELIGT ALKOHOLINDHOLD (% VOL.): | ≥10,50 | ≥12,5 |
| SO2 I ALT (mg/l) | ≤190 | ≤170 |
| INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I UNGE VINE (g/l eddikesyre) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I LAGREDE VINE (g/l eddikesyre) | ≤1 | ≤0,85 |
| RØDVINE | | |
| VIRKELIGT ALKOHOLINDHOLD (% VOL.): | ≥11,50 | ≥12,5 |
| SO2 (mg/l) I ALT | ≤140 | ≤130 |
| FARVEINTENSITET (DO420+DO520+DO620) u.a.cm. | ≥4,5 | ≥8 |
| TPI (DO280) | - | >55 |
| INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I UNGE VINE (g/l eddikesyre) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I LAGREDE VINE (g/l eddikesyre) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| HVIDVINE FREMSTILLET AF SENT HØSTEDE DRUER ELLER OVERMODNE DRUER | | |
| VIRKELIGT ALKOHOLINDHOLD (% VOL.): | ≥10,50 | ≥12,5 |
| SUKKER I ALT (g/l) | ≥45 | ≥60 |
| SO2 I ALT (mg/l) | ≤300 | ≤250 |
| INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I UNGE VINE (g/l eddikesyre) | ≤0,75 | ≤0,74 |
| INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I LAGREDE VINE (g/l eddikesyre) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I BOTRYTISEREDE DRUER (eddikesyre) | ≤0,78 g+(1 ) | ≤0,72 +(1 ) |
| MAKSIMALT UDBYTTE (KG/HA) | | |
| TEMPRANILLO | 8 000 | 7 500 |
| CABERNET SAUVIGNON | 8 000 | 7 500 |
| MERLOT | 8 000 | 7 500 |
| SYRAH | 8 000 | 7 300 |
| CHARDONNAY | 8 000 (UNDTAGELSESVIS 9 200 ) | 7 400 |
| SAUVIGNON BLANC | 8 000 (UNDTAGELSESVIS 9 200 ) | 7 400 |
| MOSCATEL GRANO MENUDO (SMALL GRAIN MUSCAT) | 8 000 (UNDTAGELSESVIS 9 200 ) | 7 200 |

»Navarra« BOB

»Bolandin«

HVIDVINE

VIRKELIGT ALKOHOLINDHOLD (% VOL.):

≥10,50

≥12,5

SO2 I ALT (mg/l)

≤190

≤170

INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I UNGE VINE (g/l eddikesyre)

≤0,75

≤0,65

INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I LAGREDE VINE (g/l eddikesyre)

≤1

≤0,85

RØDVINE

VIRKELIGT ALKOHOLINDHOLD (% VOL.):

≥11,50

≥12,5

SO2 (mg/l) I ALT

≤140

≤130

FARVEINTENSITET (DO420+DO520+DO620) u.a.cm.

≥4,5

≥8

TPI (DO280)

-

>55

INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I UNGE VINE (g/l eddikesyre)

≤0,75

≤0,65

INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I LAGREDE VINE (g/l eddikesyre)

≤0,9

≤0,85

HVIDVINE FREMSTILLET AF SENT HØSTEDE DRUER ELLER OVERMODNE DRUER

VIRKELIGT ALKOHOLINDHOLD (% VOL.):

≥10,50

≥12,5

SUKKER I ALT (g/l)

≥45

≥60

SO2 I ALT (mg/l)

≤300

≤250

INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I UNGE VINE (g/l eddikesyre)

≤0,75

≤0,74

INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I LAGREDE VINE (g/l eddikesyre)

≤0,9

≤0,85

INDHOLD AF FLYGTIGE SYRER I BOTRYTISEREDE DRUER (eddikesyre)

≤0,78 g+(1 )

≤0,72 +(1 )

MAKSIMALT UDBYTTE (KG/HA)

TEMPRANILLO

8 000

7 500

CABERNET SAUVIGNON

8 000

7 500

MERLOT

8 000

7 500

SYRAH

8 000

7 300

CHARDONNAY

8 000 (UNDTAGELSESVIS 9 200 )

7 400

SAUVIGNON BLANC

8 000 (UNDTAGELSESVIS 9 200 )

7 400

MOSCATEL GRANO MENUDO (SMALL GRAIN MUSCAT)

8 000 (UNDTAGELSESVIS 9 200 )

7 200

(1) + 0,06 g/l for hver grad af naturligt alkoholindhold på over 10 % vol.

Det er vigtigt at huske på, at det afgrænsede område dækker ca. 170 hektar, og at der i øjeblikket ikke er plantet andre vinstokke i området og ikke er andre vingårde end dem, der tilhører ansøgeren, som ejer i alt ca. 205 hektar. Andre producenter kan anvende den registrerede betegnelse, hvis de skulle etablere sig inden for det afgrænsede område i fremtiden, forudsat at de opfylder de i produktspecifikationen fastsatte betingelser. Dette er et helt plausibelt scenario, da det afgrænsede område dækker ca. 170 hektar, og der derfor er plads til flere producenter og/eller vingårde.

9.   Andre vigtige betingelser

| | Retsgrundlag: |
| --- | --- |

Retsgrundlag:

| | National lovgivning |
| --- | --- |

National lovgivning

| | Type supplerende betingelse: |
| --- | --- |

Type supplerende betingelse:

| | Emballering i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Vinene tappes på flasker i produktionsområdet, fordi processen for alle de vine, der er omfattet af betegnelsen, afsluttes med endnu en modningsfase i flasken. I denne fase øger reduktionsprocessen vinenes kvalitet og afrunder deres smag. De er klar til indtagelse, når de har opnået de organoleptiske egenskaber, der er fastsat for hver vintype.

Link til produktspecifikationen

http://goo.gl/UZCXBV

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---

| 14.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 504/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 504/57

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2021/C 504/22)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

VARESPECIFIKATION FOR EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

»Vincisgrassi alla maceratese«

EU-nr.: TSG-IT-02658 – 17. februar 2021

Medlemsstat eller tredjeland: Italien

1.   Betegnelse, der skal registreres

»Vincisgrassi alla maceratese«

2.   Produkttype (jf. Bilag xi)

Kategori 2.21. Tilberedte måltider

3.   Begrundelse for registrering

3.1.   Produktet

☐ er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare

☒ er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt

Historisk forskning viser den traditionelle anvendelse af særlige ingredienser i Macerata-provinsen: fremstillingen af æggepasta med kogt vin eller Marsala, rød sauce med uhakket kød og knoglemarv samt indmad fra fjerkræ til tilberedning af krydderi.

3.2.   Betegnelsen

☒ har traditionelt været brugt til at betegne det bestemte produkt

☐ udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter

Betegnelsen »Vincisgrassi alla maceratese« for hvilken der ansøges om registrering, henviser til den bagte pasta, der hovedsagelig har været fremstillet kontinuerligt i Macerata-provinsen i mere end 80 år og er en tradition, der er blevet overleveret mundtligt.

Retten består af plader af æggepasta med sauce imellem, der er lavet af fjerkrækød og indmad samt af svinekød og kalvekød med bechamelsauce og revet ost. I den omfattende tilgængelige litteratur er Vincisgrassi historisk set den mest almindelige ret baseret på opskrifter fra regionen Marche. Opskriften, der er beskrevet i varespecifikationen, er den historisk konsoliderede opskrift og den opskrift, som restauranter og delikatesseforretninger tilbyder i det område, hvor traditionen opstod.

4.   Beskrivelse

4.1.   Beskrivelse af det produkt, som betegnelsen i punkt 1 henviser til, herunder dets vigtigste fysiske, kemiske, mikrobiologiske eller organoleptiske kendetegn, som viser produktets særlige egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

»Vincisgrassi alla maceratese« er en gratineret ret, der serveres som forret og opnås fra tre basisprodukter: frisk æggepasta, sauce med indmad og bechamelsauce, hvortil der tilføjes revet ost med betegnelserne Parmigiano Reggiano (BOB) eller Grana Padano (BOB).

På forbrugstidspunktet skal »Vincisgrassi alla maceratese« have følgende kendetegn:

Fysisk-kemiske kendetegn:

Proteiner: 9,5 - 13 g/100 g af produktet (2).

Organoleptiske kendetegn:

Udseende: Rød bagt pasta med mindst 7/8 synlige lag, bechamelsauce og rød kødsauce Farve: mørkerød sauce, mørkerød til mørkebrun skorpe

Duft/aroma: kogt kødsauce, tilberedt ost og bechamelsauce

Smag: let salt og bitter smag

Konsistens: sprød skorpe, bløde lag.

4.2.   Beskrivelse af den fremstillingsmetode for det produkt, som betegnelsen under punkt 1 henviser til, som producenterne skal følge, herunder eventuelt arten og beskaffenheden af de råvarer eller ingredienser, der anvendes, og metoden til fremstilling af produktet (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Opskriftens andele:

| — | 50-63 % æggepasta |
| --- | --- |

—

50-63 % æggepasta

| — | 30-40 % sauce |
| --- | --- |

—

30-40 % sauce

| — | 6-10 % bechamelsauce. |
| --- | --- |

—

6-10 % bechamelsauce.

Ingredienser til saucen

| — | 30-40 % frisk kød, herunder:






  — | 45-55 % kylling, and, gås, kanin, unggås (herunder hals, vinger og fødder fra kylling), rygrad fra kanin |
| --- | --- | --- |

—

30-40 % frisk kød, herunder:

—

45-55 % kylling, and, gås, kanin, unggås (herunder hals, vinger og fødder fra kylling), rygrad fra kanin

| — | 35-40 % kalve-, okse- og svinekød (med ben, marv og muskler) Kødet kan også finhakkes, grovhakkes eller skæres ud med kniv |
| --- | --- |

—

35-40 % kalve-, okse- og svinekød (med ben, marv og muskler) Kødet kan også finhakkes, grovhakkes eller skæres ud med kniv

| — | 10-15 % grovhakket indmad (mave og lever) af kylling, and, gås, kanin og/eller unggås |
| --- | --- |

—

10-15 % grovhakket indmad (mave og lever) af kylling, and, gås, kanin og/eller unggås

| — | 0-15 % tomatkoncentrat og 0-30 % tomatpuré |
| --- | --- |

—

0-15 % tomatkoncentrat og 0-30 % tomatpuré

| — | 1-3 % knoldselleri, 1-3 % gulerødder, 2-5 % hvide løg med kryddernellike, bouquet garni af aromatiske urter (smages til), der skal være frisk og hverken i tørret form eller erstattet af nogen kemiske aromaer |
| --- | --- |

—

1-3 % knoldselleri, 1-3 % gulerødder, 2-5 % hvide løg med kryddernellike, bouquet garni af aromatiske urter (smages til), der skal være frisk og hverken i tørret form eller erstattet af nogen kemiske aromaer

| — | 2-5 % glas tør hvidvin |
| --- | --- |

—

2-5 % glas tør hvidvin

| — | 0-5 % svinefedt eller fedt fra kæben |
| --- | --- |

—

0-5 % svinefedt eller fedt fra kæben

| — | 4-8 % ekstra jomfruolivenolie |
| --- | --- |

—

4-8 % ekstra jomfruolivenolie

| — | Smage til med salt og sort peber |
| --- | --- |

—

Smage til med salt og sort peber

| — | 2-5 % revet Parmigiano Reggiano BOB eller Grana Padano BOB |
| --- | --- |

—

2-5 % revet Parmigiano Reggiano BOB eller Grana Padano BOB

| — | Nok vand til at dække kødet (3) |
| --- | --- |

—

Nok vand til at dække kødet (3)

| — | 0-8 % UHT-behandlet sødmælk eller pasteuriseret frisk mælk (valgfrit). |
| --- | --- |

—

0-8 % UHT-behandlet sødmælk eller pasteuriseret frisk mælk (valgfrit).

Ingredienser til bechamelsaucen

| — | 80-90 % sødmælk eller pasteuriseret frisk mælk |
| --- | --- |

—

80-90 % sødmælk eller pasteuriseret frisk mælk

| — | 5-10 % hvedemel |
| --- | --- |

—

5-10 % hvedemel

| — | 5-10 % smør |
| --- | --- |

—

5-10 % smør

| — | Smage til med salt, sort peber og muskat. |
| --- | --- |

—

Smage til med salt, sort peber og muskat.

Ingredienser til pasta

| — | 32-35 % friske hønseæg og 0-3 % æggeblomme Æg og æggeblommer kan erstattes af pasteuriserede flydende æggeprodukter |
| --- | --- |

—

32-35 % friske hønseæg og 0-3 % æggeblomme Æg og æggeblommer kan erstattes af pasteuriserede flydende æggeprodukter

| — | 60-65 % hvedemel eller durumhvedemel |
| --- | --- |

—

60-65 % hvedemel eller durumhvedemel

| — | 0-3 % spiseskefuld ekstra jomfruolivenolie eller smeltet smør |
| --- | --- |

—

0-3 % spiseskefuld ekstra jomfruolivenolie eller smeltet smør

| — | 0-4 % spiseskefuld kogt vin (4) eller Marsala BOB |
| --- | --- |

—

0-4 % spiseskefuld kogt vin (4) eller Marsala BOB

| — | Smages til med salt. |
| --- | --- |

—

Smages til med salt.

Tilberedning af saucen

Læg det hakkede fedt eller kæbe i en gryde med ekstra jomfruolivenolie, tilsæt ben og kød, knoldselleri, gulerødder og løg med kryddernellike, steg ved høj temperatur, smag til med salt og peber og tilføj så hvidvinen. Tilsæt tomatkoncentrat og tomatpuré og bland dette i et par minutter. Tilsæt masser af varmt vand, således at kødet er dækket. Lad det simre langsomt, tilsæt evt. mælken, indtil saucen er reduceret til det halve, og kødet er gennemstegt. Fjern kødet og de rensede ben fra saucen. Bræk kødet i stykker og læg det tilbage i tilberedningen.

Brun indmaden i en stegepande i ekstra jomfruolivenolie og tilsæt tør hvidvin. Lad blandingen koge færdig i ca. 15 minutter.

Tilberedning af bechamelsaucen

Kog mælken med salt, peber og muskat. Smelt smørret i en lille kasserolle og bland melet i, således at der opnås en ensartet blanding, tilføj dernæst den varme mælk, indtil blandingen er en glat hvid creme.

Tilberedning af pasta

Bland melet med æggeblommer og de hele æg eller med æggeprodukter, kogt vin, ekstra jomfruolivenolie eller smeltet smør og fint salt for at opnå en glat kompakt blanding. Lad den hvile et køligt sted i ca. en time, stræk pastaen ud til et tyndt lag på 2-5 mm, skær ud i en trekant, kog i salt kogende vand i et par minutter, afkøl i koldt vand, afvand og læg til tørre på et viskestykke.

Færdiggørelse

Smør en rektangulær bageform, der egner sig til bagning og bevarer fødevarer og læg skiftevis pastaplader, kød og sauce af indmad, en smule bechamelsauce og den revne ost. Gentag processen syv eller otte gange. I det sidste lag tilsættes meget sauce, en smule bechamelsauce og meget revet ost for at skabe et sprødt lag efter bagningen. Sæt det i ovnen på 180°C i ca. 30 til 40 minutter.

»Vincisgrassi alla maceratese« kan spises med det samme eller opbevares til senere. Hvis den opbevares til senere, skal den færdigtilberedte ret bages i 20 minutter ved 180°C og dernæst hurtigt afkøles til + 3°C eller hurtigt indfryses til -18°C, således at den opbevares i den angivne tidsperiode til de temperaturer, der er fastsat i den gældende sundheds- og hygiejnelovgivning. Den kan også hurtigt indfryses direkte til -18 °C uden den tilberedning, der er nævnt i det foregående afsnit. Maden kan opbevares enten i en bageform eller i en lukket fødevarebeholder pakket i portioner.

4.3.   Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

I italiensk gastronomi har opskriften på »Vincisgrassi alla maceratese« historisk set været meget rig og dyr både med hensyn til ingredienser og tilberedning. Tidligere blev retten derfor kun lavet ved særlige anledninger hos adelige familier. Siden anden verdenskrig har middelklassens øgede velstand gjort retten mere udbredt i dag, og »Vincisgrassi alla maceratese« er fortsat anderledes end andre bagte pastaretter, fordi der anvendes typiske ingredienser fra Marche-regionens bondetraditioner. I lang tid er indmad fra fjerkræ blevet smidt ud, men det er nu karakteristiske ingredienser i opskriftsbøger.

En kodificeret opskrift for »Vincisgrassi alla maceratese« forekommer første gang i Cesare Tirabasso’s opskriftsbog fra 1927 med titlen »Guida in cucina«. Tirabasso fortolker en gammel pastaopskrift, der traditionelt blev anvendt i Macerata-provinsen, og som vidner om den mundtlige overlevering, der går mere end 100 år tilbage i tiden, om en ret, der blev lavet af plader af æggepasta med lag af rig sauce lavet af knoglefrit fjerkrækød (herunder kyllingeindmad), svine- og kalvekød, med bechamelsauce og revet ost – ingredienser, der var tilgængelige ved særlige anledninger i en forpagtningsøkonomi.

Udviklingen af gastronomien og smagen har ført til tab af ingredienser som f.eks. brisler og lammehjerne, som er vanskelige at finde, men i generationer er retten stadig blevet tilberedt til fester.

I en kost, hvor der mangler animalske proteiner som f.eks. bondekost, kan små dele (indvolde) ikke smides ud, idet de giver næring og smag og gør retten anderledes end andre retter. Det er præcis den særegenhed, der har gjort indmad fra fjerkræ til den særlige ingrediens i »Vincisgrassi alla maceratese«. Rent faktisk bliver den anvendte indmad brugt til at skille de mange separate lag af æggepasta.

Alle opskrifterne, fra 1927 og frem til i dag, kræver ved hver tilberedning mindst syv æggepastaplader smagt til med kogt vin eller Marsala BOB, lagt i en bageform med skiftevis lag af sauce af forskellig kød, tomater og indmad fra fjerkræ sammen med bechamelsauce og revet ost. I alle opskrifter, fra Cesare Tirabasso’s kodificerede opskrift fra 1927 til i dag, er disse ingredienser altid de samme med den samme proces og er typiske for det lokale køkken i Macerata-provinsen.

Bibliografisk reference for opskriften:

| — | I »Guida in cucina« fra 1927 af kokken Cesare Tirabasso (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, side 91) hedder det, at »Vincisgrassi er udbredt i Marche, især i Macerata-provinsen«. |
| --- | --- |

—

I »Guida in cucina« fra 1927 af kokken Cesare Tirabasso (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, side 91) hedder det, at »Vincisgrassi er udbredt i Marche, især i Macerata-provinsen«.

| — | I »Le ricette regionali italiane« (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milan 1967, side 608) hedder det, at »denne velsmagende og meget næringsrige ret – Vincisgrassi – er meget gammel og traditionel i Macerata-provinsen«. |
| --- | --- |

—

I »Le ricette regionali italiane« (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milan 1967, side 608) hedder det, at »denne velsmagende og meget næringsrige ret – Vincisgrassi – er meget gammel og traditionel i Macerata-provinsen«.

| — | I »Cucina delle Marche« fra 2010 (af P. Carsetti, Newton Compton, side 133) beskrives opskriften som »kodificeret«. |
| --- | --- |

—

I »Cucina delle Marche« fra 2010 (af P. Carsetti, Newton Compton, side 133) beskrives opskriften som »kodificeret«.

| — | I »Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane« fra 2010 (af C. Cambi, Newton Compton, side 515) omtales opskriften som »Vincisgrassi alla maceratese«. |
| --- | --- |

—

I »Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane« fra 2010 (af C. Cambi, Newton Compton, side 515) omtales opskriften som »Vincisgrassi alla maceratese«.

| — | I »Marche a tavola« fra 2003 af A. Carnival Mallè og andre står opskriften på Vincisgrassi på side 34 under navnet »Vincisgrassi alla maceratese«. |
| --- | --- |

—

I »Marche a tavola« fra 2003 af A. Carnival Mallè og andre står opskriften på Vincisgrassi på side 34 under navnet »Vincisgrassi alla maceratese«.

| — | »Vincisgrassi«, offentliggjort i 2000 af Macerata-provinsens handelskammer i samarbejde med Confcommercio, Accademia Italiana della Cucina (det italienske køkkenakademi) og Federcuochi. |
| --- | --- |

—

»Vincisgrassi«, offentliggjort i 2000 af Macerata-provinsens handelskammer i samarbejde med Confcommercio, Accademia Italiana della Cucina (det italienske køkkenakademi) og Federcuochi.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  Bevis for betegnelse: Nitrogen og proteiner (automatisk metode) – Kjeldahl analyseteknik – Standard/Testmetode PRT.PGBT.248 Rev. 001 2017.

(3)  Ikke medtaget i den endelige vægt på grund af fordampningen under den lange kogetid.

(4)  Kogt vin (også kaldet Vin Santo Marchigiano): en behagelig falsk sød vin med en frugtagtig aroma og en farve, der går fra granatæblefarvet til rubinrød. Den opnås ved at koge druemosten for at øge dens koncentration fra 30 til 50 %. Når den er blevet reduceret og er nedkølet, skal den kogte most gære på egetræsfade. Efter gæring (alkoholindhold på mellem 12 og 14 %) fyldes mosten i beholdere, der indeholder anden kogt vin fra tidligere år eller på flaske og lagres.

---