# Euroopa Liidu C 509A/17.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 509A |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik17. detsember 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 509A

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik17. detsember 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | V   Teated |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 509 A/01 | Informaatika peadirektoraat (DIGIT) — Teade vaba ametikoha kohta: üksuse DIGIT.S direktor (palgaaste AD 14) (personalieeskirjade artikli 29 lõige 2) — COM/2021/10410 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 509 A/01

Informaatika peadirektoraat (DIGIT) — Teade vaba ametikoha kohta: üksuse DIGIT.S direktor (palgaaste AD 14) (personalieeskirjade artikli 29 lõige 2) — COM/2021/10410

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CA 509/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

CA 509/1

---

Informaatika peadirektoraat (DIGIT)

Teade vaba ametikoha kohta: üksuse DIGIT.S direktor (palgaaste AD 14)

(personalieeskirjade artikli 29 lõige 2)

COM/2021/10410

(2021/C 509 A/01)

Informaatika peadirektoraat

Informaatika peadirektoraat (DIGIT) vastutab Euroopa Komisjoni ning teisi ELi institutsioone, organeid ja asutusi nende igapäevases haldus- ja poliitikaalases tegevuses toetavate digiteenuste osutamise eest. Informaatika peadirektoraat lähtub Euroopa Komisjoni digiülemineku edendamisel digistrateegiast. Informaatika peadirektoraat toetab ka ELi liikmesriikide haldusasutuste digipööret, järgides ühiseid koostalitlusreegleid ja põhimõtteid.

Informaatika peadirektoraat on tihedas koostöös Euroopa Komisjoni IT juhtimise struktuuridega pidevas arengus ning rakendab komisjoni üldiste prioriteetide saavutamiseks nüüdisaegset ja dünaamilist digitaalset visiooni ja strateegiat.

Komisjoni küberjulgeolekualane suutlikkus on alates direktoraadi S (IT turvalisus) loomisest 2016. aastal ja ajakohastatud IT-turbe poliitika vastuvõtmisest 2017. aastal kiiresti arenenud. Tihedas koostöös personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi julgeoleku direktoraadi ning ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga (CERT-EU) vastutab informaatika peadirektoraadi direktoraat S infotehnoloogia turbeprogrammi loomise ja haldamise eest, et tagada komisjoni süsteemide, andmete ja talitluspidevuse piisav kaitse küberohtude ja -rünnakute eest. Direktoraadi tegevus hõlmab asutusesisese IT küberturvalisuse poliitika, reeglite ja standardite määratlemist ja rakendamist ning haavatavuste ja intsidentide avastamise ja neile reageerimisega seotud tegevust.

Pakutav ametikoht

Informaatika peadirektoraadis vastutab direktoraadi S direktor direktoraadi üldise strateegilise suunitluse ja juhtimise eest ning eelkõige komisjoni küberturvalisuse riskiseisundi ja küberküpsuse parandamise eest, võttes arvesse peadirektori eesmärkide ja ülesannete kirjelduses ning iga-aastases tööprogrammis kehtestatud raamistikku. Informaatika peadirektoraadi kõrgema juhtkonna liikmena ja tihedas koostöös peadirektoraadi teiste direktoritega aitab direktoraadi S direktor kaasa informaatika peadirektoraadi üldiste strateegiate ja toimingute ning komisjoni digitaalse strateegia väljatöötamisele ja rakendamisele.

Üks direktoraadi S üksus toetab IT-turbe juhtimisega tegelevaid asutusi küsimustes, mis on seotud IT-turbe meetmete ja standarditega, IT-riskide juhtimisega komisjonis, turvalisuse tagamisega ja küberteadlikkusega. Samuti koordineerib see üksus peadirektoraatide ja talituste kohalike infoturbeametnike võrgustiku tegevust.

Teine üksus vastutab komisjoni IT-turbe seire, intsidentide avastamise ja sellistele küberrünnetele reageerimise eest, mis on suunatud asutusesiseste ja sisseostetud (st pilvandmetöötlus) IT-võrkude ja -süsteemide vastu.

Direktor osaleb aktiivselt institutsioonidevahelistes algatustes ning on sellega seoses talitustevahelise küberjulgeoleku töörühma esimees, peab sidet ja teeb koostööd CERT-EU ning komisjoni personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi julgeoleku direktoraadiga. Direktor on üks kahest komisjoni esindajast Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) haldusnõukogus.

Direktor esindab informaatika peadirektoraati ja selle peadirektorit ka välis- ja siseüritustel ning esindab komisjoni küberjulgeolekualases operatiivtegevuses.

Direktori töökoht asub Brüsselis, kuid direktoraadi kahe üksuse töötajaid jagunevad Luxembourgi ja Brüsseli vahel.

Sobiv kandidaat (valikukriteeriumid)

Kandidaat peaks vastama järgmistele valikukriteeriumidele.

Juhtimisoskused

| — | Tõendatud kogemus inimressursside (suured rahvusvahelised, mitmekeelsed ja mitmekultuurilised meeskonnad) ja eelarvete tulemuslikul planeerimisel ja haldamisel (eelkõige standardsete kulumudelite ning kulude jaotamise, aruandluse ja vastutuse mehhanismide mõistmine); |
| --- | --- |

—

Tõendatud kogemus inimressursside (suured rahvusvahelised, mitmekeelsed ja mitmekultuurilised meeskonnad) ja eelarvete tulemuslikul planeerimisel ja haldamisel (eelkõige standardsete kulumudelite ning kulude jaotamise, aruandluse ja vastutuse mehhanismide mõistmine);

| — | juhiomadused ja võime teisi innustada, mis võimaldavad juhtida ja motiveerida suurt pidevalt muutuvat meeskonda, mis koosneb väga pädevatest IT- ja haldustöötajatest; suurepärane juhtimisoskus ja võime juhtida teenusele orienteeritud organisatsiooni mitmekultuurilises keskkonnas; |
| --- | --- |

—

juhiomadused ja võime teisi innustada, mis võimaldavad juhtida ja motiveerida suurt pidevalt muutuvat meeskonda, mis koosneb väga pädevatest IT- ja haldustöötajatest; suurepärane juhtimisoskus ja võime juhtida teenusele orienteeritud organisatsiooni mitmekultuurilises keskkonnas;

| — | tõendatud taust ja suurte IT-turbe projektide haldamise praktilised kogemused; |
| --- | --- |

—

tõendatud taust ja suurte IT-turbe projektide haldamise praktilised kogemused;

| — | suutlikkus luua ja säilitada häid suhteid teiste komisjoni talituste, ELi teiste institutsioonide ja asutustega ning kujundada ja jälgida paljude sidusrühmadega IT-turbe poliitika rakendamist; |
| --- | --- |

—

suutlikkus luua ja säilitada häid suhteid teiste komisjoni talituste, ELi teiste institutsioonide ja asutustega ning kujundada ja jälgida paljude sidusrühmadega IT-turbe poliitika rakendamist;

| — | tõendatud kogemus uutest töömeetoditest tulenevate probleemide lahendamisel nii organisatsioonilisest seisukohast kui ka selle mõjust IT-taristule ja küberohtudele avatud ründepindade arengu seisukohast |
| --- | --- |

—

tõendatud kogemus uutest töömeetoditest tulenevate probleemide lahendamisel nii organisatsioonilisest seisukohast kui ka selle mõjust IT-taristule ja küberohtudele avatud ründepindade arengu seisukohast

Erioskused ja kogemused

| — | Tõendatud teadmised ja suutlikkus lahendada suurtes organisatsioonides digiüleminekul tekkivaid probleeme; protsesside ühtlustamise ning asutusesiseste infosüsteemide ja -võrgustike küberrünnete vastu kindlustamise kogemus; |
| --- | --- |

—

Tõendatud teadmised ja suutlikkus lahendada suurtes organisatsioonides digiüleminekul tekkivaid probleeme; protsesside ühtlustamise ning asutusesiseste infosüsteemide ja -võrgustike küberrünnete vastu kindlustamise kogemus;

| — | oskusteave direktoraadi tehnoloogilise ja teenustestrateegia koostamiseks ning hanketegevuse suunamiseks kulutõhusal viisil tihedas koostöös teiste direktoraatide ja komisjoni talitustega; |
| --- | --- |

—

oskusteave direktoraadi tehnoloogilise ja teenustestrateegia koostamiseks ning hanketegevuse suunamiseks kulutõhusal viisil tihedas koostöös teiste direktoraatide ja komisjoni talitustega;

| — | komisjoni poliitika ja strateegiliste eesmärkide ning otsustusprotsessi hea tundmine; oskus määrata kindlaks tegevuskavad, eelkõige IT ja küberjulgeoleku seisukohast; |
| --- | --- |

—

komisjoni poliitika ja strateegiliste eesmärkide ning otsustusprotsessi hea tundmine; oskus määrata kindlaks tegevuskavad, eelkõige IT ja küberjulgeoleku seisukohast;

| — | täiendavaks eeliseks on ELi tasandi küberjulgeolekupoliitika kujundamise ja rakendamise kogemus; |
| --- | --- |

—

täiendavaks eeliseks on ELi tasandi küberjulgeolekupoliitika kujundamise ja rakendamise kogemus;

| — | täiendavaks eeliseks on asjakohased kvalifikatsioonid IT ja sellega seotud valdkondades, nagu turvalisus, riskijuhtimine, audit jne. |
| --- | --- |

—

täiendavaks eeliseks on asjakohased kvalifikatsioonid IT ja sellega seotud valdkondades, nagu turvalisus, riskijuhtimine, audit jne.

Isikuomadused

| — | Väga hea suhtlemis- ja inimestega töötamise oskus; koostööl põhinev positiivne hoiak direktoraadi eesmärkide täitmiseks tihedas koostöös teiste informaatika peadirektoraadi direktoritega; |
| --- | --- |

—

Väga hea suhtlemis- ja inimestega töötamise oskus; koostööl põhinev positiivne hoiak direktoraadi eesmärkide täitmiseks tihedas koostöös teiste informaatika peadirektoraadi direktoritega;

| — | suutlikkus suhelda tõhusalt sisemiste ja väliste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

suutlikkus suhelda tõhusalt sisemiste ja väliste sidusrühmadega;

| — | väga hea konfidentsiaalsustaju ja diplomaadioskused; |
| --- | --- |

—

väga hea konfidentsiaalsustaju ja diplomaadioskused;

| — | suurepärane analüüsivõime, suutlikkus teha kindlaks põhiprobleemid, välja arendada ja sõnastada strateegilised eesmärgid ning töötada nende põhjal välja ettepanekud konkreetsete meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

—

suurepärane analüüsivõime, suutlikkus teha kindlaks põhiprobleemid, välja arendada ja sõnastada strateegilised eesmärgid ning töötada nende põhjal välja ettepanekud konkreetsete meetmete võtmiseks.

Nõuded kandidaadile (osalemistingimused)

Kandidaat, kes soovib valikumenetluses osaleda, peab avalduse esitamise tähtpäeval vastama järgmistele vormilistele tingimustele.

| — | Kodakondsus: kandidaadil peab olema ühe Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus. |
| --- | --- |

—

Kodakondsus: kandidaadil peab olema ühe Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus.

| — | Akadeemiline kraad või diplom: kandidaadil peab olema






  — | lõpetatud ülikooliõppele vastav haridustase, mida tõendab diplom ja mille omandamiseks vajaliku ülikooliõppe kestus on tavapäraselt vähemalt neli aastat, |
| --- | --- | --- |

—

Akadeemiline kraad või diplom: kandidaadil peab olema

—

lõpetatud ülikooliõppele vastav haridustase, mida tõendab diplom ja mille omandamiseks vajaliku ülikooliõppe kestus on tavapäraselt vähemalt neli aastat,

| — | või lõpetatud ülikooliõppele vastav haridustase, mida tõendab diplom, ning vähemalt üheaastane erialane töökogemus asjaomases valdkonnas, juhul kui ülikooliõpingute kestus on tavapäraselt vähemalt kolm aastat (nimetatud üheaastast erialast töökogemust ei arvestata allpool nõutud ülikoolijärgse töökogemuse hulka). |
| --- | --- |

—

või lõpetatud ülikooliõppele vastav haridustase, mida tõendab diplom, ning vähemalt üheaastane erialane töökogemus asjaomases valdkonnas, juhul kui ülikooliõpingute kestus on tavapäraselt vähemalt kolm aastat (nimetatud üheaastast erialast töökogemust ei arvestata allpool nõutud ülikoolijärgse töökogemuse hulka).

| — | Erialane töökogemus: kandidaadil peab olema vähemalt 15-aastane ülikoolijärgne erialane töökogemus (1) tasemel, mis vastab eespool osutatud kvalifikatsioonile. Sellest töökogemusest vähemalt viis aastat peab olema pakutava ametikohaga seotud valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Erialane töökogemus: kandidaadil peab olema vähemalt 15-aastane ülikoolijärgne erialane töökogemus (1) tasemel, mis vastab eespool osutatud kvalifikatsioonile. Sellest töökogemusest vähemalt viis aastat peab olema pakutava ametikohaga seotud valdkonnas.

| — | Juhtimiskogemus: vähemalt viis aastat ülikoolijärgsest erialasest töökogemusest peab olema saadud kõrgel juhtival ametikohal (2). |
| --- | --- |

—

Juhtimiskogemus: vähemalt viis aastat ülikoolijärgsest erialasest töökogemusest peab olema saadud kõrgel juhtival ametikohal (2).

| — | Keelteoskus: kandidaat peab oskama üht Euroopa Liidu ametlikku keelt (3) väga heal tasemel ja teist ametlikku keelt rahuldaval tasemel. Valikukomisjon kontrollib vestlus(t)e käigus, kas kandidaat vastab nõudele osata rahuldaval tasemel mõnda teist ELi ametlikku keelt. Selleks võib vestlus (osaliselt) toimuda nimetatud teises keeles. |
| --- | --- |

—

Keelteoskus: kandidaat peab oskama üht Euroopa Liidu ametlikku keelt (3) väga heal tasemel ja teist ametlikku keelt rahuldaval tasemel. Valikukomisjon kontrollib vestlus(t)e käigus, kas kandidaat vastab nõudele osata rahuldaval tasemel mõnda teist ELi ametlikku keelt. Selleks võib vestlus (osaliselt) toimuda nimetatud teises keeles.

| — | Vanusepiir: kandidaadi vanus peab olema alla ametliku pensioniea, mis Euroopa Liidu ametnike puhul algab selle kuu lõpus, mille jooksul nad saavad 66aastaseks (vt personalieeskirjade artikli 52 punkt a (4)). |
| --- | --- |

—

Vanusepiir: kandidaadi vanus peab olema alla ametliku pensioniea, mis Euroopa Liidu ametnike puhul algab selle kuu lõpus, mille jooksul nad saavad 66aastaseks (vt personalieeskirjade artikli 52 punkt a (4)).

Valikumenetlus ja ametisse nimetamine

Valikumenetlus ja ametisse nimetamine toimub vastavalt Euroopa Komisjoni personalivaliku- ja värbamismenetlustele (vt dokument, mis käsitleb kõrgema järgu ametnike suhtes kohaldatavat poliitikat (5)).

Valikumenetluse raames moodustab Euroopa Komisjon eelvalikukomisjoni. Eelvalikukomisjon analüüsib kõiki kandideerimisavaldusi. Kõigepealt kontrollib ta osalemistingimuste täitmist ja teeb kindlaks kandidaadid, kellel on eespool nimetatud valikukriteeriumide põhjal parim profiil ja kes võidakse kutsuda vestlusele eelvalikukomisjoniga.

Pärast neid vestlusi teeb eelvalikukomisjon oma otsuse ja koostab nimekirja kandidaatidest, kes kutsutakse vestlusele ametisse nimetamise küsimustega tegelevasse Euroopa Komisjoni nõuandekomiteesse. Nõuandekomitee otsustab eelvalikukomisjoni otsuse põhjal, millised kandidaadid kutsutakse vestlusele.

Kandidaadid, kes on kutsutud vestlusele nõuandekomiteesse, osalevad ka juhtimisalases hindamiskeskuses väliste personalikonsultantide korraldataval hindamisel, mis kestab terve päeva. Vestluse ja hindamiskeskuse aruande põhjal koostab ametisse nimetamise küsimustega tegelev nõuandekomitee nimekirja kandidaatidest, keda ta peab ametikohale sobivaks.

Nõuandekomitees välja valitud kandidaadid kutsutakse vestlusele asjaomase valdkonna eest vastutava(te) Euroopa Komisjoni volinikuga/volinikega.

Pärast neid vestlusi teeb Euroopa Komisjon ametisse nimetamise otsuse.

Lisaks peab väljavalitud kandidaat olema täitnud kõik õiguslikud kohustused seoses sõjaväeteenistusega, esitama asjaomased iseloomustused, mis näitavad tema sobivust töökohustuste täitmiseks, ja olema füüsiliselt võimeline neid täitma.

Väljavalitud kandidaadil peaks olema oma liikmesriigi julgeolekuasutuse väljastatud kehtiv salastatud teabele juurdepääsu luba või võimalus see saada. Tegemist on juurdepääsuloaga, mis antakse isikule haldusotsusega pärast seda, kui ta on läbinud liikmesriigi pädeva julgeolekuasutuse kontrolli kooskõlas kohaldatavate siseriiklike julgeolekualaste õigusnormidega, ning millega tõendatakse, et isikule võib anda juurdepääsu teatava tasemeni salastatud teabele. (Juurdepääsuloa saamiseks vajaliku menetluse saab algatada ainult tööandja, mitte isik ise).

Kandidaat ei saa juurdepääsu teabele, mille ELi salastatud teabe tase on CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem ega tohi osaleda koosolekutel, kus sellist teavet arutatakse, enne kui asjaomane liikmesriik on andnud talle juurdepääsuloa ja julgeolekukontrolli menetlus koos õigusaktidega nõutava Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraadi poolse julgeolekuülevaatega on lõpule viidud.

Võrdsed võimalused

Vastavalt personalieeskirjade artiklile 1d taotleb Euroopa Komisjon strateegilist eesmärki saavutada oma praeguse ametiaja lõpuks sooline võrdõiguslikkus kõigil juhtimistasanditel ning kohaldab võrdsete võimaluste poliitikat, kutsudes üles selliste taotluste esitamisele, mis võiksid kaasa aidata suuremale mitmekesisusele, soolisele võrdõiguslikkusele ja üldisele geograafilisele tasakaalule.

Teenistustingimused

Palga- ja teenistustingimused on sätestatud personalieeskirjades.

Väljavalitud kandidaat nimetatakse ametisse palgaastme AD 14 ametnikuna. Talle määratakse sõltuvalt tema eelnevast erialasest töökogemusest selle palgaastme 1. või 2. järk.

Juhime kandidaatide tähelepanu sellele, et personalieeskirjade kohaselt peavad kõik uued töötajad edukalt läbima üheksakuulise katseaja.

Töökoht on Brüsselis, kus informaatika peadirektoraadi direktoraat S asub.

Tööle saab asuda alates 1. augustist 2022.

Sõltumatus ja huvide deklaratsioon

Enne ametikohale asumist peab väljavalitud kandidaat kinnitama, et ta kohustub tegutsema sõltumatult avalikes huvides, ja deklareerima huvid, mis võivad ohustada tema sõltumatust.

Avalduse esitamise kord

Kontrollige enne kandideerimisavalduse esitamist hoolikalt, kas Te täidate kõik osalemistingimused („Nõuded kandidaadile“), eriti diplomi, kõrgel juhtival ametikohal töötamise kogemuse ning keelteoskuse kohta kehtestatud nõuded. Kandidaadid, kes osalemistingimusi ei täida, langevad valikumenetlusest automaatselt välja.

Kandideerimisavalduse esitamiseks tuleb registreeruda internetis järgmisel veebisaidil ja järgida valikumenetluse eri etappe käsitlevaid juhiseid:

https://ec.europa.eu/dgs/human-resources/seniormanagementvacancies/

Teil peab olema toimiv e-posti aadress. Seda kasutatakse Teie registreerumise kinnitamiseks ja Teiega ühenduse pidamiseks valikumenetluse kõikides etappides. Seepärast palume Teil Euroopa Komisjoni teavitada, kui Teie e-posti aadress muutub.

Avaldusele tuleb lisada PDF-vormingus, eelistatavalt Europass CV formaadis (6) elulookirjeldus ja täita veebis motivatsioonikiri (kuni 8 000 tähemärki). Elulookirjelduse ja motivatsioonikirja võib esitada ükskõik millises Euroopa Liidu ametlikus keeles.

Veebipõhise registreerumise lõpetamisel saate e-kirja, milles kinnitatakse, et Teie avaldus on registreeritud. Kui Te e-kirjaga kinnitust ei saa, siis avalduse esitamine ebaõnnestus!

Juhime Teie tähelepanu sellele, et avalduse läbivaatamise käiku ei saa veebis jälgida. Euroopa Komisjon võtab Teiega kandideerimisavalduse asjus ise ühendust.

Kui vajate lisateavet ja/või kui esineb tehnilisi probleeme, saatke e-kiri aadressil

HR-MANAGEMENT-ONLINE@ec.europa.eu

Avalduse esitamise tähtpäev

Avalduse esitamise tähtpäev on 25. jaanuar 2022 kell 12.00 päeval Brüsseli aja järgi. Hiljem ei ole kandideerimisavaldust enam võimalik esitada.

Õigeaegse veebis registreerumise eest vastutab kandidaat ise. Soovitame tungivalt mitte oodata avalduse esitamisega viimaste päevadeni, sest avalduse täitmine veebilehel võib interneti koormatuse või internetiühenduse häire tõttu enne täitmise lõpetamist katkeda ja sel juhul tuleb Teil kogu protsessi korrata. Pärast avalduse esitamise tähtpäeva möödumist andmeid enam lisada ei saa. Hilinenud kandideerimisavaldusi vastu ei võeta.

Oluline teave kandidaatidele

Tuletame kandidaatidele meelde, et valikukomisjonide töö on konfidentsiaalne. Kandidaadil on keelatud võtta otse või kaudselt, isiklikult või kellegi vahendusel ühendust valikukomisjonide liikmetega. Kõik järelepärimised tuleb saata asjaomase valikukomisjoni sekretariaadile.

Isikuandmete kaitse

Komisjon tagab, et kandidaatide isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (7). Eriti pööratakse tähelepanu isikuandmete konfidentsiaalsusele ja turvalisusele.

---

(1)  Erialast töökogemust võetakse arvesse üksnes juhul, kui see on saadud tegeliku töösuhte raames, mis kujutab endast tegelikku tasustatud tööd töövõtjana (mis tahes liiki tööleping) või teenusepakkujana. Osaajatööd arvestatakse protsendina tõendatud töötatud täistööajast. Emapuhkust/vanemapuhkust/lapsendamispuhkust võetakse arvesse, kui seda võeti töölepingu kehtivusajal. Doktoriõpet (ka tasustamata) käsitatakse erialase töökogemusena (maksimaalselt kolm aastat), tingimusel et see on edukalt läbitud. Ühte ja sama ajavahemikku arvestatakse ainult üks kord.

(2)  Elulookirjelduses peaks kandidaat kõigi nende aastate kohta, mille jooksul ta töötas juhtival ametikohal, esitama järgmised andmed: 1) ametinimetus ja -ülesanded; 2) alluvate arv ametikohal/-kohtadel; 3) hallatud eelarvete suurus; 4) kõrgemate ja madalamate juhtimistasandite arv ja 5) sama tasandi kolleegide arv.

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A01958R0001-20130701

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A01962R0031-20140701

(5)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/compilation-of-the-senior-official-policy-at-the-european-commission_en.pdf (ainult inglise keeles)

(6)  Europassi CV vormi kohase elulookirjelduse koostamise õpetuse leiate veebiaadressilt https://europa.eu/europass/en/create-europass-cv

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---