# Europeiska unionens L 225/25 j

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 225 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 47 årgången25 juni 2004 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 225

Svensk utgåva

Lagstiftning

47 årgången25 juni 2004

---

| Innehållsförteckning | | | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Meddelande till läsarna | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

*

Meddelande till läsarna

1

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/26/EG av den 21 april 2004 om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (EUT L 146, 30.4.2004) | 3 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/26/EG av den 21 april 2004 om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (EUT L 146, 30.4.2004)

3

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

25.6.2004

| 25.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 225/1

---

MEDDELANDE TILL LÄSARNA

| ES | : | El presente Diario Oficial se publica en español, danés, alemán, griego, inglés, francés, italiano, neerlandés, portugués, finés y sueco.
  Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de mayo de 2004. |
| --- | --- | --- |
| CS | : | Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, dánštině, němčině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, holandštině, portugalštině, finštině a švédštině.
  Tisková oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. května 2004. |
| DA | : | Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk.
  Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. maj 2004. |
| DE | : | Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Dänisch, Deutsch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Niederländisch, Portugiesisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.
  Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Mai 2004 veröffentlicht wurden. |
| ET | : | Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, taani, saksa, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, soome ja rootsi keeles.
  Selle parandused viitavad aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. mail 2004. |
| EL | : | Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, δανική, γερμανική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.
  Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Μαΐου 2004. |
| EN | : | This Official Journal is published in Spanish, Danish, German, Greek, English, French, Italian, Dutch, Portuguese, Finnish and Swedish.
  The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 May 2004. |
| FR | : | Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, danoise, allemande, grecque, anglaise, française, italienne, néerlandaise, portugaise, finnoise et suédoise.
  Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er mai 2004. |
| IT | : | La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, danese, tedesca, greca, inglese, francese, italiana, olandese, portoghese, finlandese e svedese.
  Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o maggio 2004. |
| LV | : | Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, dāņu, vācu, grieķu, angļu, franču, itāļu, holandiešu, portugāļu, somu un zviedru valodā.
  Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā. |
| LT | : | Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, danų, vokiečių, graikų, anglų, prancūzų, italų, olandų, portugalų, suomių ir švedų kalbomis.
  Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros gegužės 1 d., klaidų ištaisymas. |
| HU | : | Ez a Hivatalos Lap spanyol, dán, német, görög, angol, francia, olasz, holland, portugál, finn és svéd nyelven jelenik meg.
  Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2004. május 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak. |
| MT | : | Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Daniża, Ġermaniża, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Olandiża, Portugiża, Finlandiża u Svediża.
  Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Mejju 2004. |
| NL | : | Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Deense, de Duitse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Finse en de Zweedse taal.
  De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 mei 2004 zijn gepubliceerd. |
| PL | : | Ten Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, duńskim, niemieckim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, niderlandzkim, portugalskim, fińskim i szwedzkim.
  Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 maja 2004 r. |
| PT | : | O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, dinamarquesa, alemã, grega, inglesa, francesa, italiana, neerlandesa, portuguesa, finlandesa e sueca.
  As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Maio de 2004. |
| SK | : | Tento úradný vestník vychádza v španielskom, dánskom, nemeckom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, holandskom, portugalskom, fínskom a švédskom jazyku.
  Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. mája 2004. |
| SL | : | Ta Uradni list je objavljen v španskem, danskem, nemškem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, nizozemskem, portugalskem, finskem in švedskem jeziku.
  Vsebovani popravki se nanašajo na akte objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. maja 2004 |
| FI | : | Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tanskan, saksan, kreikan, englannin, ranskan, italian, hollannin, portugalin, suomen ja ruotsin kielellä.
  Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. toukokuuta 2004 julkaistuihin säädöksiin. |
| SV | : | Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, danska, tyska, grekiska, engelska, franska, italienska, nederländska, portugisiska, finska och svenska.
  Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004. |

ES

:

El presente Diario Oficial se publica en español, danés, alemán, griego, inglés, francés, italiano, neerlandés, portugués, finés y sueco.

Las correcciones de errores que contiene se refieren a los actos publicados con anterioridad a la ampliación de la Unión Europea del 1 de mayo de 2004.

CS

:

Tento Úřední věstník se vydává ve španělštině, dánštině, němčině, řečtině, angličtině, francouzštině, italštině, holandštině, portugalštině, finštině a švédštině.

Tisková oprava zde uvedená se vztahuje na akty uveřejněné před rozšířením Evropské unie dne 1. května 2004.

DA

:

Denne EU-Tidende offentliggøres på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk.

Berigtigelserne heri henviser til retsakter, som blev offentliggjort før udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. maj 2004.

DE

:

Dieses Amtsblatt wird in Spanisch, Dänisch, Deutsch, Griechisch, Englisch, Französisch, Italienisch, Niederländisch, Portugiesisch, Finnisch und Schwedisch veröffentlicht.

Die darin enthaltenen Berichtigungen beziehen sich auf Rechtsakte, die vor der Erweiterung der Europäischen Union am 1. Mai 2004 veröffentlicht wurden.

ET

:

Käesolev Euroopa Liidu Teataja ilmub hispaania, taani, saksa, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, soome ja rootsi keeles.

Selle parandused viitavad aktidele, mis on avaldatud enne Euroopa Liidu laienemist 1. mail 2004.

EL

:

Η παρούσα Επίσημη Εφημερίδα δημοσιεύεται στην ισπανική, δανική, γερμανική, ελληνική, αγγλική, γαλλική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, φινλανδική και σουηδική γλώσσα.

Τα διορθωτικά που περιλαμβάνει αναφέρονται σε πράξεις που δημοσιεύθηκαν πριν από τη διεύρυνση της Ευρωπαϊκής Ένωσης την 1η Μαΐου 2004.

EN

:

This Official Journal is published in Spanish, Danish, German, Greek, English, French, Italian, Dutch, Portuguese, Finnish and Swedish.

The corrigenda contained herein refer to acts published prior to enlargement of the European Union on 1 May 2004.

FR

:

Le présent Journal officiel est publié dans les langues espagnole, danoise, allemande, grecque, anglaise, française, italienne, néerlandaise, portugaise, finnoise et suédoise.

Les rectificatifs qu'il contient se rapportent à des actes publiés antérieurement à l'élargissement de l'Union européenne du 1er mai 2004.

IT

:

La presente Gazzetta ufficiale è pubblicata nelle lingue spagnola, danese, tedesca, greca, inglese, francese, italiana, olandese, portoghese, finlandese e svedese.

Le rettifiche che essa contiene si riferiscono ad atti pubblicati anteriormente all'allargamento dell'Unione europea del 1o maggio 2004.

LV

:

Šis Oficiālais Vēstnesis publicēts spāņu, dāņu, vācu, grieķu, angļu, franču, itāļu, holandiešu, portugāļu, somu un zviedru valodā.

Šeit minētie labojumi attiecas uz tiesību aktiem, kas publicēti pirms Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā.

LT

:

Šis Oficialusis leidinys išleistas ispanų, danų, vokiečių, graikų, anglų, prancūzų, italų, olandų, portugalų, suomių ir švedų kalbomis.

Čia išspausdintas teisės aktų, paskelbtų iki Europos Sąjungos plėtros gegužės 1 d., klaidų ištaisymas.

HU

:

Ez a Hivatalos Lap spanyol, dán, német, görög, angol, francia, olasz, holland, portugál, finn és svéd nyelven jelenik meg.

Az itt megjelent helyesbítések elsősorban a 2004. május 1-jei európai uniós bővítéssel kapcsolatos jogszabályokra vonatkoznak.

MT

:

Dan il-Ġurnal Uffiċjali hu ppubblikat fil-ligwa Spanjola, Daniża, Ġermaniża, Griega, Ingliża, Franċiża, Taljana, Olandiża, Portugiża, Finlandiża u Svediża.

Il-corrigenda li tinstab hawnhekk tirreferi għal atti ppubblikati qabel it-tkabbir ta' l-Unjoni Ewropea fl-1 ta' Mejju 2004.

NL

:

Dit Publicatieblad wordt uitgegeven in de Spaanse, de Deense, de Duitse, de Griekse, de Engelse, de Franse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Finse en de Zweedse taal.

De rectificaties in dit Publicatieblad hebben betrekking op besluiten die vóór de uitbreiding van de Europese Unie op 1 mei 2004 zijn gepubliceerd.

PL

:

Ten Dziennik Urzędowy jest wydawany w językach: hiszpańskim, duńskim, niemieckim, greckim, angielskim, francuskim, włoskim, niderlandzkim, portugalskim, fińskim i szwedzkim.

Sprostowania zawierają odniesienia do aktów opublikowanych przed rozszerzeniem Unii Europejskiej dnia 1 maja 2004 r.

PT

:

O presente Jornal Oficial é publicado nas línguas espanhola, dinamarquesa, alemã, grega, inglesa, francesa, italiana, neerlandesa, portuguesa, finlandesa e sueca.

As rectificações publicadas neste Jornal Oficial referem-se a actos publicados antes do alargamento da União Europeia de 1 de Maio de 2004.

SK

:

Tento úradný vestník vychádza v španielskom, dánskom, nemeckom, gréckom, anglickom, francúzskom, talianskom, holandskom, portugalskom, fínskom a švédskom jazyku.

Korigendá, ktoré obsahuje, odkazujú na akty uverejnené pred rozšírením Európskej únie 1. mája 2004.

SL

:

Ta Uradni list je objavljen v španskem, danskem, nemškem, grškem, angleškem, francoskem, italijanskem, nizozemskem, portugalskem, finskem in švedskem jeziku.

Vsebovani popravki se nanašajo na akte objavljene pred širitvijo Evropske unije 1. maja 2004

FI

:

Tämä virallinen lehti on julkaistu espanjan, tanskan, saksan, kreikan, englannin, ranskan, italian, hollannin, portugalin, suomen ja ruotsin kielellä.

Lehden sisältämät oikaisut liittyvät ennen Euroopan unionin laajentumista 1. toukokuuta 2004 julkaistuihin säädöksiin.

SV

:

Denna utgåva av Europeiska unionens officiella tidning publiceras på spanska, danska, tyska, grekiska, engelska, franska, italienska, nederländska, portugisiska, finska och svenska.

Rättelserna som den innehåller avser rättsakter som publicerades före utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004.

---

Rättelser

| 25.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 225/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 225/3

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/26/EG av den 21 april 2004 om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 146 av den 30 april 2004
  )

Direktiv 2004/26/EG skall vara som följer:

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2004/26/EG

av den 21 april 2004

om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 97/68/EG (3) införs utsläppsgränsvärden för motorer med kompressionständning i två steg och uppmanas kommissionen att föreslå en ytterligare sänkning av utsläppsgränserna, med beaktande av den teknik som då kommer att finnas allmänt tillgänglig för kontroll av luftförorenande utsläpp från motorer med kompressionständning samt situationen såvitt avser luftkvaliteten. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 97/68/EG (3) införs utsläppsgränsvärden för motorer med kompressionständning i två steg och uppmanas kommissionen att föreslå en ytterligare sänkning av utsläppsgränserna, med beaktande av den teknik som då kommer att finnas allmänt tillgänglig för kontroll av luftförorenande utsläpp från motorer med kompressionständning samt situationen såvitt avser luftkvaliteten.

| (2) | I fordons- och oljeprogrammet drogs den slutsatsen att det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra den framtida luftkvaliteten i gemenskapen, särskilt i fråga om ozonbildning och partikelutsläpp. |
| --- | --- |

(2)

I fordons- och oljeprogrammet drogs den slutsatsen att det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra den framtida luftkvaliteten i gemenskapen, särskilt i fråga om ozonbildning och partikelutsläpp.

| (3) | Avancerad teknik för minskning av utsläpp från motorer med kompressionständning i vägfordon finns redan tillgänglig i stor omfattning, och sådan teknik torde i stor utsträckning kunna tillämpas på sektorn för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg. |
| --- | --- |

(3)

Avancerad teknik för minskning av utsläpp från motorer med kompressionständning i vägfordon finns redan tillgänglig i stor omfattning, och sådan teknik torde i stor utsträckning kunna tillämpas på sektorn för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg.

| (4) | Det råder fortfarande osäkerhet om kostnadseffektiviteten hos efterbehandlingsutrustning för att minska partikelutsläpp och kväveoxidutsläpp. En teknisk översyn bör göras före den 31 december 2007, och vid behov bör det övervägas att införa undantag eller senare ikraftträdandedatum. |
| --- | --- |

(4)

Det råder fortfarande osäkerhet om kostnadseffektiviteten hos efterbehandlingsutrustning för att minska partikelutsläpp och kväveoxidutsläpp. En teknisk översyn bör göras före den 31 december 2007, och vid behov bör det övervägas att införa undantag eller senare ikraftträdandedatum.

| (5) | Det krävs ett transient provningsförfarande som motsvarar de driftförhållanden som gäller för denna maskintyp vid normal användning. I provningen bör därför ingå en lämplig andel av utsläpp från en icke-varmkörd motor. |
| --- | --- |

(5)

Det krävs ett transient provningsförfarande som motsvarar de driftförhållanden som gäller för denna maskintyp vid normal användning. I provningen bör därför ingå en lämplig andel av utsläpp från en icke-varmkörd motor.

| (6) | Gränsvärdena bör inte överskridas med mer än en lämplig andel, uttryckt i procent, vid något av de slumpvis valda belastningsförhållandena och inom ett fastställt driftområde. |
| --- | --- |

(6)

Gränsvärdena bör inte överskridas med mer än en lämplig andel, uttryckt i procent, vid något av de slumpvis valda belastningsförhållandena och inom ett fastställt driftområde.

| (7) | Vidare bör användning av manipulationsanordningar och onormala strategier för att kontrollera utsläppen förhindras. |
| --- | --- |

(7)

Vidare bör användning av manipulationsanordningar och onormala strategier för att kontrollera utsläppen förhindras.

| (8) | Det föreslagna paketet med gränsvärden bör i möjligaste mån anpassas till utvecklingen i Förenta staterna för att hålla världsmarknaden öppen för tillverkarna och deras motorkoncept. |
| --- | --- |

(8)

Det föreslagna paketet med gränsvärden bör i möjligaste mån anpassas till utvecklingen i Förenta staterna för att hålla världsmarknaden öppen för tillverkarna och deras motorkoncept.

| (9) | Utsläppsnormer bör även gälla för järnvägstillämpningar och tillämpningar på fartyg i inlandssjöfart för att bidra till främjandet av dessa sektorer som miljövänliga transportslag. |
| --- | --- |

(9)

Utsläppsnormer bör även gälla för järnvägstillämpningar och tillämpningar på fartyg i inlandssjöfart för att bidra till främjandet av dessa sektorer som miljövänliga transportslag.

| (10) | Om mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg uppnår de framtida gränsvärdena innan tidsfristen för detta löper ut, bör det vara möjligt att ange detta. |
| --- | --- |

(10)

Om mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg uppnår de framtida gränsvärdena innan tidsfristen för detta löper ut, bör det vara möjligt att ange detta.

| (11) | För den teknik som är nödvändig för uppfyllandet av steg III B-gränsvärdena och steg IV-gränsvärdena för partikelutsläpp och utsläpp av kväveoxider krävs bränsle med lägre svavelhalt än vad som nu används i många medlemsstater. Ett referensbränsle som motsvarar läget på bränslemarknaden bör definieras. |
| --- | --- |

(11)

För den teknik som är nödvändig för uppfyllandet av steg III B-gränsvärdena och steg IV-gränsvärdena för partikelutsläpp och utsläpp av kväveoxider krävs bränsle med lägre svavelhalt än vad som nu används i många medlemsstater. Ett referensbränsle som motsvarar läget på bränslemarknaden bör definieras.

| (12) | Det är viktigt att beakta utsläppsvärdena under motorns hela livslängd. Beständighetskrav för att undvika en försämring av utsläppsvärdena bör införas. |
| --- | --- |

(12)

Det är viktigt att beakta utsläppsvärdena under motorns hela livslängd. Beständighetskrav för att undvika en försämring av utsläppsvärdena bör införas.

| (13) | Det är nödvändigt att införa särskilda arrangemang för utrustningstillverkare för att ge dem tid att ta fram sina produkter och hantera små produktionsserier. |
| --- | --- |

(13)

Det är nödvändigt att införa särskilda arrangemang för utrustningstillverkare för att ge dem tid att ta fram sina produkter och hantera små produktionsserier.

| (14) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen förbättring av den framtida luftkvaliteten, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, då de nödvändiga utsläppsbegränsningarna för produkter måste antas på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen förbättring av den framtida luftkvaliteten, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, då de nödvändiga utsläppsbegränsningarna för produkter måste antas på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (15) | Direktiv 97/68/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Direktiv 97/68/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 97/68/EG ändras på följande sätt:

| ”1. | I artikel 2 skall följande strecksatser läggas till:






  — | fartyg i inlandssjöfart: ett fartyg som är avsett att användas på inre vattenvägar och har en längd på 20 meter eller mer samt en volym på 100 m3 eller mer enligt formeln i punkt 2.8a avsnitt 2 i bilaga I, eller bogserfartyg eller skjutbogserare byggda för att bogsera, framdriva genom påskjutning eller bogsera från sidan fartyg på 20 meter eller mer.
  Denna definition omfattar inte






  — | passagerarfartyg för upp till tolv personer (besättningen oräknad), |
| --- | --- | --- | --- |

”1.

I artikel 2 skall följande strecksatser läggas till:

—

fartyg i inlandssjöfart: ett fartyg som är avsett att användas på inre vattenvägar och har en längd på 20 meter eller mer samt en volym på 100 m3 eller mer enligt formeln i punkt 2.8a avsnitt 2 i bilaga I, eller bogserfartyg eller skjutbogserare byggda för att bogsera, framdriva genom påskjutning eller bogsera från sidan fartyg på 20 meter eller mer.

Denna definition omfattar inte

—

passagerarfartyg för upp till tolv personer (besättningen oräknad),

| — | fritidsfartyg på upp till 24 meter (enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG av den 16 juni 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar (4), |
| --- | --- |

—

fritidsfartyg på upp till 24 meter (enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG av den 16 juni 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar (4),

| — | tillsynsmyndigheters tjänstefartyg, |
| --- | --- |

—

tillsynsmyndigheters tjänstefartyg,

| — | brandbekämpningsfartyg, |
| --- | --- |

—

brandbekämpningsfartyg,

| — | örlogsfartyg, |
| --- | --- |

—

örlogsfartyg,

| — | fiskefartyg i gemenskapens fiskefartygsregister, |
| --- | --- |

—

fiskefartyg i gemenskapens fiskefartygsregister,

| — | havsgående fartyg, inklusive havsgående bogserfartyg och skjutbogserare som är beroende av tidvattnet för sin trafik eller tillfälligtvis trafikerar inre vattenvägar och som har giltiga fart- eller säkerhetscertifikat enligt definitionen i punkt 2.8b i avsnitt 2 i bilaga I. |
| --- | --- |

—

havsgående fartyg, inklusive havsgående bogserfartyg och skjutbogserare som är beroende av tidvattnet för sin trafik eller tillfälligtvis trafikerar inre vattenvägar och som har giltiga fart- eller säkerhetscertifikat enligt definitionen i punkt 2.8b i avsnitt 2 i bilaga I.

| — | utrustningstillverkare: tillverkaren av en typ av mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg. |
| --- | --- |

—

utrustningstillverkare: tillverkaren av en typ av mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg.

| — | flexibilitetssystem: ett förfarande som ger en utrustningstillverkare möjlighet att under perioden mellan två gränsvärdessteg släppa ut på marknaden ett begränsat antal motorer som är avsedda att installeras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg och som uppfyller endast det föregående stegets utsläppsgränsvärden.” |
| --- | --- |

—

flexibilitetssystem: ett förfarande som ger en utrustningstillverkare möjlighet att under perioden mellan två gränsvärdessteg släppa ut på marknaden ett begränsat antal motorer som är avsedda att installeras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg och som uppfyller endast det föregående stegets utsläppsgränsvärden.”

| 2. | Artikel 4 skall ändras på följande sätt:






  a) | I slutet av punkt 2 skall följande text läggas till:
  ”Bilaga VIII skall ändras i enlighet med förfarandet i artikel 15.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 4 skall ändras på följande sätt:

a)

I slutet av punkt 2 skall följande text läggas till:

”Bilaga VIII skall ändras i enlighet med förfarandet i artikel 15.”

| b) | Följande punkt skall läggas till:
  ”6.   Förbränningsmotorer med kompressionständning som är avsedda att användas för andra ändamål än framdrivning av lokomotiv, rälsbussar och fartyg i inlandssjöfart får släppas ut på marknaden inom ramen för ett ’flexibelt system’ i enlighet med förfarandet i punkterna 1–5 och förfarandet i bilaga XIII.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt skall läggas till:

”6.   Förbränningsmotorer med kompressionständning som är avsedda att användas för andra ändamål än framdrivning av lokomotiv, rälsbussar och fartyg i inlandssjöfart får släppas ut på marknaden inom ramen för ett ’flexibelt system’ i enlighet med förfarandet i punkterna 1–5 och förfarandet i bilaga XIII.”

| 3. | I artikel 6 skall följande punkt läggas till:
  ”5.   Förbränningsmotorer med kompressionständning vilka släpps ut på marknaden inom ramen för ett ’flexibelt system’ skall märkas i enlighet med bilaga XIII.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 6 skall följande punkt läggas till:

”5.   Förbränningsmotorer med kompressionständning vilka släpps ut på marknaden inom ramen för ett ’flexibelt system’ skall märkas i enlighet med bilaga XIII.”

| 4. | Följande artikel skall införas efter artikel 7:
  ”Artikel 7a
  Fartyg i inlandssjöfart
  1.   För motorer avsedda att installeras i fartyg i inlandssjöfart skall nedanstående bestämmelser tillämpas: Punkterna 2 och 3 skall börja tillämpas först efter det att Centralkommissionen för Rhensjöfarten (nedan kallad ’CCNR’) erkänt att de krav som fastställts i detta direktiv motsvarar de krav som fastställts inom ramen för Mannheim-konventionen för sjöfarten på Rhen och kommissionen underrättats om detta.
  2.   Till och med den 30 juni 2007 får medlemsstaterna inte vägra utsläppande på marknaden av motorer som uppfyller kraven enligt CCNR steg I; utsläppsgränsvärdena i enlighet med dessa krav ingår i bilaga XIV till detta direktiv.
  3.   Från och med den 1 juli 2007 och till dess att en ytterligare uppsättning gränsvärden börjar gälla som ett resultat av ytterligare ändringar av detta direktiv får medlemsstaterna inte vägra utsläppande på marknaden av motorer som uppfyller kraven enligt CCNR steg II; utsläppsgränsvärdena i enlighet med dessa krav ingår i bilaga XV.
  4.   Bilaga VII skall i enlighet med förfarandet i artikel 15 anpassas så att den kommer att omfatta de ytterligare och specifika upplysningar som kan behövas med tanke på typgodkännandeintygen för motorer avsedda att installeras i fartyg i inlandssjöfart.
  5.   På fartyg i inlandssjöfart skall enligt detta direktiv varje hjälpmotor med en effekt som överstiger 560 kW omfattas av samma krav som framdrivningsmotorerna.” |
| --- | --- |

4.

Följande artikel skall införas efter artikel 7:

”Artikel 7a

Fartyg i inlandssjöfart

1.   För motorer avsedda att installeras i fartyg i inlandssjöfart skall nedanstående bestämmelser tillämpas: Punkterna 2 och 3 skall börja tillämpas först efter det att Centralkommissionen för Rhensjöfarten (nedan kallad ’CCNR’) erkänt att de krav som fastställts i detta direktiv motsvarar de krav som fastställts inom ramen för Mannheim-konventionen för sjöfarten på Rhen och kommissionen underrättats om detta.

2.   Till och med den 30 juni 2007 får medlemsstaterna inte vägra utsläppande på marknaden av motorer som uppfyller kraven enligt CCNR steg I; utsläppsgränsvärdena i enlighet med dessa krav ingår i bilaga XIV till detta direktiv.

3.   Från och med den 1 juli 2007 och till dess att en ytterligare uppsättning gränsvärden börjar gälla som ett resultat av ytterligare ändringar av detta direktiv får medlemsstaterna inte vägra utsläppande på marknaden av motorer som uppfyller kraven enligt CCNR steg II; utsläppsgränsvärdena i enlighet med dessa krav ingår i bilaga XV.

4.   Bilaga VII skall i enlighet med förfarandet i artikel 15 anpassas så att den kommer att omfatta de ytterligare och specifika upplysningar som kan behövas med tanke på typgodkännandeintygen för motorer avsedda att installeras i fartyg i inlandssjöfart.

5.   På fartyg i inlandssjöfart skall enligt detta direktiv varje hjälpmotor med en effekt som överstiger 560 kW omfattas av samma krav som framdrivningsmotorerna.”

| 5. | Artikel 8 skall ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken skall ersättas med ”Utsläppande på marknaden”. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 8 skall ändras på följande sätt:

a)

Rubriken skall ersättas med ”Utsläppande på marknaden”.

| b) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna får inte vägra utsläppande på marknaden av motorer, oavsett om dessa är installerade i maskiner eller inte, om de uppfyller kraven i det här direktivet.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna får inte vägra utsläppande på marknaden av motorer, oavsett om dessa är installerade i maskiner eller inte, om de uppfyller kraven i det här direktivet.”

| c) | Följande punkt skall införas efter punkt 2:
  ”2a.   Medlemsstaterna får inte utfärda det fartcertifikat för gemenskapens inlandssjöfart, vilket fastställs i rådets direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart (5), till något fartyg med motorer som inte uppfyller kraven i detta direktiv.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt skall införas efter punkt 2:

”2a.   Medlemsstaterna får inte utfärda det fartcertifikat för gemenskapens inlandssjöfart, vilket fastställs i rådets direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart (5), till något fartyg med motorer som inte uppfyller kraven i detta direktiv.”

| 6. | Artikel 9 skall ändras på följande sätt:






  a) | Den inledande meningen till punkt 3 skall ersättas med följande:
  ”Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för en motortyp eller motorfamilj eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, och skall vägra att bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner med motor som inte är avsedda att användas på väg.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 9 skall ändras på följande sätt:

a)

Den inledande meningen till punkt 3 skall ersättas med följande:

”Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för en motortyp eller motorfamilj eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, och skall vägra att bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner med motor som inte är avsedda att användas på väg.”

| b) | Följande punkter skall införas efter punkt 3:






  ”3a | TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER I STEG III A (MOTORKATEGORIERNA H, I, J OCH K)
  Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer, eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, eller att bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden, installerats






  — | H: efter den 30 juni 2005 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande punkter skall införas efter punkt 3:

”3a

TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER I STEG III A (MOTORKATEGORIERNA H, I, J OCH K)

Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer, eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, eller att bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden, installerats

—

H: efter den 30 juni 2005 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | I: efter den 31 december 2005 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 75 kW ≤ P < 130 kW, |
| --- | --- |

—

I: efter den 31 december 2005 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 75 kW ≤ P < 130 kW,

| — | J: efter den 31 december 2006 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 37 kW ≤ P < 75 kW, |
| --- | --- |

—

J: efter den 31 december 2006 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 37 kW ≤ P < 75 kW,

| — | K: efter den 31 december 2005 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 19 kW≤ P < 37 kW, |
| --- | --- |

—

K: efter den 31 december 2005 för motorer – utom motorer med konstant varvtal – med effekten 19 kW≤ P < 37 kW,

om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilaga I.

| 3b | TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER MED KONSTANT VARVTAL I STEG III A (MOTORKATEGORIERNA H, I, J OCH K)
  Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer, eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, eller att bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden, installerats:






  — | H-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2009 för motorer med effekten 130 kW ≤ P < 560 kW, |
| --- | --- | --- |

3b

TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER MED KONSTANT VARVTAL I STEG III A (MOTORKATEGORIERNA H, I, J OCH K)

Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer, eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, eller att bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden, installerats:

—

H-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2009 för motorer med effekten 130 kW ≤ P < 560 kW,

| — | I-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2009 för motorer med effekten 75 kW ≤ P < 130 kW, |
| --- | --- |

—

I-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2009 för motorer med effekten 75 kW ≤ P < 130 kW,

| — | J-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2010 för motorer med effekten 37 kW ≤ P < 7 kW, |
| --- | --- |

—

J-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2010 för motorer med effekten 37 kW ≤ P < 7 kW,

| — | K-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2009 för motorer med effekten 19 kW ≤ P < 37 kW, |
| --- | --- |

—

K-motorer med konstant varvtal: efter den 31 december 2009 för motorer med effekten 19 kW ≤ P < 37 kW,

om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I.

| 3c | TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER I STEG III B (MOTORKATEGORIERNA L, M, N och P)
  Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer, eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII och skall vägra bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden, installerats:






  — | L: efter den 31 december 2009 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- | --- |

3c

TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER I STEG III B (MOTORKATEGORIERNA L, M, N och P)

Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer, eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII och skall vägra bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden, installerats:

—

L: efter den 31 december 2009 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | M: efter den 31 december 2010 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 75 kW ≤ P < 130 kW, |
| --- | --- |

—

M: efter den 31 december 2010 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 75 kW ≤ P < 130 kW,

| — | N: efter den 31 december 2010 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 56 kW ≤ P < 75 kW, |
| --- | --- |

—

N: efter den 31 december 2010 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 56 kW ≤ P < 75 kW,

| — | P: efter den 31 december 2011 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 37 kW ≤ P < 56 kW, |
| --- | --- |

—

P: efter den 31 december 2011 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 37 kW ≤ P < 56 kW,

om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.5 i bilaga I.

| 3d | TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER I STEG IV (MOTORKATEGORIERNA Q OCH R)
  Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, och vägra att bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden, installerats:






  — | Q: efter den 31 december 2012 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- | --- |

3d

TYPGODKÄNNANDE AV MOTORER I STEG IV (MOTORKATEGORIERNA Q OCH R)

Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII, och vägra att bevilja något annat typgodkännande för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, där en motor, som ännu inte släppts ut på marknaden, installerats:

—

Q: efter den 31 december 2012 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | R: efter den 30 september 2013 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 56 kW ≤ P < 130 kW, |
| --- | --- |

—

R: efter den 30 september 2013 för andra motorer än motorer med konstant varvtal med en effekt 56 kW ≤ P < 130 kW,

om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i punkt 4.1.2.6 i bilaga I.

| 3e | TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III A I FARTYG I INLANDSSJÖFART (MOTORKATEGORI V)
  Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:






  — | V1:1: efter den 31 december 2005 för motorer med en effekt på 37 kW eller över och en slagvolym på under 0,9 liter per cylinder, |
| --- | --- | --- |

3e

TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III A I FARTYG I INLANDSSJÖFART (MOTORKATEGORI V)

Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

—

V1:1: efter den 31 december 2005 för motorer med en effekt på 37 kW eller över och en slagvolym på under 0,9 liter per cylinder,

| — | V1:2: efter den 30 juni 2005 för motorer med en slagvolym på 0,9 liter per cylinder eller över, dock under 1,2 liter per cylinder, |
| --- | --- |

—

V1:2: efter den 30 juni 2005 för motorer med en slagvolym på 0,9 liter per cylinder eller över, dock under 1,2 liter per cylinder,

| — | V1:3: efter den 30 juni 2005 för motorer med en slagvolym på 1,2 liter per cylinder eller över, dock under 2,5 liter per cylinder, och en effekt på 37 kW ≤ P < 75 kW, |
| --- | --- |

—

V1:3: efter den 30 juni 2005 för motorer med en slagvolym på 1,2 liter per cylinder eller över, dock under 2,5 liter per cylinder, och en effekt på 37 kW ≤ P < 75 kW,

| — | V1:4: efter den 31 december 2006 för motorer med en slagvolym på 2,5 liter per cylinder eller över, dock under 5 liter per cylinder, |
| --- | --- |

—

V1:4: efter den 31 december 2006 för motorer med en slagvolym på 2,5 liter per cylinder eller över, dock under 5 liter per cylinder,

| — | V2: efter den 31 december 2007 för motorer med en slagvolym på 5 liter per cylinder eller över, |
| --- | --- |

—

V2: efter den 31 december 2007 för motorer med en slagvolym på 5 liter per cylinder eller över,

om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I.

| 3f | TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III A I RÄLSBUSSAR
  Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:






  — | RC A: efter den 30 juni 2005 för motorer med en effekt på över 130 kW, |
| --- | --- | --- |

3f

TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III A I RÄLSBUSSAR

Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

—

RC A: efter den 30 juni 2005 för motorer med en effekt på över 130 kW,

om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I.

| 3g | TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III B I RÄLSBUSSAR
  Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:






  — | RC B: efter den 31 december 2010 för motorer med en effekt på över 130 kW, |
| --- | --- | --- |

3g

TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III B I RÄLSBUSSAR

Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

—

RC B: efter den 31 december 2010 för motorer med en effekt på över 130 kW,

om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.5 i bilaga I.

| 3h | TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III A I LOKOMOTIV
  Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:






  — | RL A: efter den 31 december 2005 för motorer med en effekt på 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, |
| --- | --- | --- |

3h

TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III A I LOKOMOTIV

Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

—

RL A: efter den 31 december 2005 för motorer med en effekt på 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,

| — | RH A: efter den 31 december 2007 för motorer med en effekt på över 560 kW, |
| --- | --- |

—

RH A: efter den 31 december 2007 för motorer med en effekt på över 560 kW,

om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I. Bestämmelserna i denna punkt skall inte gälla för motortyper och motorfamiljer i de fall då det avtalats om köp av sådan motor före den 20 maj 2004, under förutsättning att motorn släpps ut på marknaden senast två år efter det datum som gäller för ifrågavarande kategori av lokomotiv.

| 3i | TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III B I LOKOMOTIV
  Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:






  — | R B: efter den 31 december 2010 för motorer med en effekt på över 130 kW, |
| --- | --- | --- |

3i

TYPGODKÄNNANDE AV FRAMDRIVNINGSMOTORER I STEG III B I LOKOMOTIV

Medlemsstaterna skall vägra att bevilja typgodkännande för följande motortyper eller motorfamiljer eller att utfärda det dokument som beskrivs i bilaga VII:

—

R B: efter den 31 december 2010 för motorer med en effekt på över 130 kW,

om motorn inte uppfyller kraven i detta direktiv, och om utsläppen av partikelformiga och gasformiga föroreningar från motorn inte uppfyller de gränsvärden som anges i tabellen i avsnitt 4.1.2.5 i bilaga I. Bestämmelserna i denna punkt skall inte gälla för motortyper och motorfamiljer i de fall då det avtalats om köp av sådan motor före den 20 maj 2004, under förutsättning att motorn släpps ut på marknaden senast två år efter det datum som gäller för ifrågavarande kategori av lokomotiv.”

| c) | Rubriken till punkt 4 skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

c)

Rubriken till punkt 4 skall ersättas med följande:

| d) | Följande punkt skall läggas till:






  ”4a | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7a och artikel 9.3 g och h efter de tidpunkter som det hänvisas till i det följande och med undantag för maskiner och motorer avsedda för export till tredjeland, skall medlemsstaterna tillåta att motorer släpps ut på marknaden, antingen de redan installerats i maskiner eller inte, endast om de uppfyller kraven i detta direktiv och endast om motorn godkänts i enlighet med någon av de kategorier som definieras i punkterna 2 och 3.
  Steg III A (andra än motorer med konstant varvtal)






  — | kategori H: efter den 31 december 2005, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Följande punkt skall läggas till:

”4a

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7a och artikel 9.3 g och h efter de tidpunkter som det hänvisas till i det följande och med undantag för maskiner och motorer avsedda för export till tredjeland, skall medlemsstaterna tillåta att motorer släpps ut på marknaden, antingen de redan installerats i maskiner eller inte, endast om de uppfyller kraven i detta direktiv och endast om motorn godkänts i enlighet med någon av de kategorier som definieras i punkterna 2 och 3.

Steg III A (andra än motorer med konstant varvtal)

—

kategori H: efter den 31 december 2005,

| — | kategori I: efter den 31 december 2006, |
| --- | --- |

—

kategori I: efter den 31 december 2006,

| — | kategori J: efter den 31 december 2007, |
| --- | --- |

—

kategori J: efter den 31 december 2007,

| — | kategori K: efter den 31 december 2006. |
| --- | --- |

—

kategori K: efter den 31 december 2006.

Steg III A-motorer för fartyg i inlandssjöfart

| — | kategori V1:1: efter den 31 december 2006, |
| --- | --- |

—

kategori V1:1: efter den 31 december 2006,

| — | kategori V1:2: efter den 31 december 2006, |
| --- | --- |

—

kategori V1:2: efter den 31 december 2006,

| — | kategori V1:3: efter den 31 december 2006, |
| --- | --- |

—

kategori V1:3: efter den 31 december 2006,

| — | kategori V1:4: efter den 31 december 2008, |
| --- | --- |

—

kategori V1:4: efter den 31 december 2008,

| — | kategorierna V2: efter den 31 december 2008. |
| --- | --- |

—

kategorierna V2: efter den 31 december 2008.

Steg III A-motorer med konstant varvtal

| — | kategori H: efter den 31 december 2010, |
| --- | --- |

—

kategori H: efter den 31 december 2010,

| — | kategori I: efter den 31 december 2010, |
| --- | --- |

—

kategori I: efter den 31 december 2010,

| — | kategori J: efter den 31 december 2011, |
| --- | --- |

—

kategori J: efter den 31 december 2011,

| — | kategori K: efter den 31 december 2010. |
| --- | --- |

—

kategori K: efter den 31 december 2010.

Steg III A-motorer i rälsbussar

| — | kategori RC A: efter den 31 december 2005. |
| --- | --- |

—

kategori RC A: efter den 31 december 2005.

Steg III A-motorer i lokomotiv

| — | kategori RL A: efter den 31 december 2006, |
| --- | --- |

—

kategori RL A: efter den 31 december 2006,

| — | kategori RH A: efter den 31 december 2008. |
| --- | --- |

—

kategori RH A: efter den 31 december 2008.

Steg III B (andra än motorer med konstant varvtal)

| — | kategori L: efter den 31 december 2010, |
| --- | --- |

—

kategori L: efter den 31 december 2010,

| — | kategori M: efter den 31 december 2011, |
| --- | --- |

—

kategori M: efter den 31 december 2011,

| — | kategori N: efter den 31 december 2011, |
| --- | --- |

—

kategori N: efter den 31 december 2011,

| — | kategori P: efter den 31 december 2012. |
| --- | --- |

—

kategori P: efter den 31 december 2012.

Steg III B-motorer i rälsbussar

| — | kategori RC B: efter den 31 december 2011. |
| --- | --- |

—

kategori RC B: efter den 31 december 2011.

Steg III B-motorer i lokomotiv

| — | kategori R B: efter den 31 december 2011. |
| --- | --- |

—

kategori R B: efter den 31 december 2011.

Steg IV (andra än motorer med konstant varvtal)

| — | kategori Q: efter den 31 december 2013, |
| --- | --- |

—

kategori Q: efter den 31 december 2013,

| — | kategori R: efter den 30 september 2014. |
| --- | --- |

—

kategori R: efter den 30 september 2014.

När det gäller motorer som tillverkats före nämnda tidpunkter, skall ovan angivna krav skjutas upp med två år.

Det tillstånd som beviljas för ett gränsvärdessteg skall upphöra att gälla från och med den obligatoriska tillämpningen av påföljande gränsvärdessteg.”

| e) | Följande punkt skall läggas till:






  ”4b | MÄRKNING I FALL DÅ KRAVEN ENLIGT STEG III A, STEG III B OCH STEG IV UPPNÅTTS FÖRE UTSATT TID
  För motortyper eller motorfamiljer som före de tidsfrister som anges i punkt 4 i denna artikel uppfyller de gränsvärden vilka fastställts i avsnitten 4.1.2.4, 4.1.2.5 och 4.1.2.6 i bilaga I, skall medlemsstaterna tillåta en särskild märkning av vilken det framgår att den berörda utrustningen uppfyllt normerna före utsatt tid.” |
| --- | --- | --- |

e)

Följande punkt skall läggas till:

”4b

MÄRKNING I FALL DÅ KRAVEN ENLIGT STEG III A, STEG III B OCH STEG IV UPPNÅTTS FÖRE UTSATT TID

För motortyper eller motorfamiljer som före de tidsfrister som anges i punkt 4 i denna artikel uppfyller de gränsvärden vilka fastställts i avsnitten 4.1.2.4, 4.1.2.5 och 4.1.2.6 i bilaga I, skall medlemsstaterna tillåta en särskild märkning av vilken det framgår att den berörda utrustningen uppfyllt normerna före utsatt tid.”

| 7. | Artikel 10 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 1a skall ersättas med följande:
  ”1.   Kraven i artikel 8.1 och 8.2, artikel 9.4 och artikel 9a.5 skall inte tillämpas på






  — | motorer som används av de väpnade styrkorna, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Artikel 10 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 1a skall ersättas med följande:

”1.   Kraven i artikel 8.1 och 8.2, artikel 9.4 och artikel 9a.5 skall inte tillämpas på

—

motorer som används av de väpnade styrkorna,

| — | motorer för vilka undantag beviljats i enlighet med punkterna 1a och 2, |
| --- | --- |

—

motorer för vilka undantag beviljats i enlighet med punkterna 1a och 2,

| — | motorer som används i maskiner som företrädesvis är avsedda för sjösättning och upptagning av räddningsbåtar, |
| --- | --- |

—

motorer som används i maskiner som företrädesvis är avsedda för sjösättning och upptagning av räddningsbåtar,

| — | motorer som används i maskiner som företrädesvis är avsedda för sjösättning och upptagning av båtar som sjösätts från stranden. |
| --- | --- |

—

motorer som används i maskiner som företrädesvis är avsedda för sjösättning och upptagning av båtar som sjösätts från stranden.

1a.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7a och artikel 9.3 g och h skall ersättningsmotorer, utom framdrivningsmotorer avsedda för rälsbussar, lokomotiv och fartyg i inlandssjöfart, uppfylla de gränsvärden som den motor som skall ersättas var tvungen att uppfylla när den ursprungligen släpptes ut på marknaden.

Texten ’ERSÄTTNINGSMOTOR’ skall anbringas på en märkplåt på motorn eller införas i ägarens handbok.”

| b) | Följande punkter skall läggas till:
  ”5.   Motorer får släppas ut på marknaden inom ramen för ett ’flexibelt system’ i enlighet med bestämmelserna i bilaga XIII.
  6.   Punkt 2 skall inte tillämpas på framdrivningsmotorer som är avsedda att installeras i fartyg i inlandssjöfart.
  7.   Medlemsstaterna skall tillåta att motorer enligt de definitioner som ingår i avsnitt A i) och A ii) i bilaga I släpps ut på marknaden i enlighet med det flexibilitetssystem som definierats i enlighet med föreskrifterna i bilaga XIII.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter skall läggas till:

”5.   Motorer får släppas ut på marknaden inom ramen för ett ’flexibelt system’ i enlighet med bestämmelserna i bilaga XIII.

6.   Punkt 2 skall inte tillämpas på framdrivningsmotorer som är avsedda att installeras i fartyg i inlandssjöfart.

7.   Medlemsstaterna skall tillåta att motorer enligt de definitioner som ingår i avsnitt A i) och A ii) i bilaga I släpps ut på marknaden i enlighet med det flexibilitetssystem som definierats i enlighet med föreskrifterna i bilaga XIII.”

| 8. | Bilagorna skall ändras på följande sätt:






  a) | Bilagorna I, III, V, VII och XII skall ändras i enlighet med bilaga I till detta direktiv. |
| --- | --- | --- |

8.

Bilagorna skall ändras på följande sätt:

a)

Bilagorna I, III, V, VII och XII skall ändras i enlighet med bilaga I till detta direktiv.

| b) | Bilaga VI skall ersättas med texten i bilaga II till detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Bilaga VI skall ersättas med texten i bilaga II till detta direktiv.

| c) | I enlighet med bilaga III till detta direktiv skall en ny bilaga läggas till som bilaga XIII. |
| --- | --- |

c)

I enlighet med bilaga III till detta direktiv skall en ny bilaga läggas till som bilaga XIII.

| d) | I enlighet med bilaga IV till detta direktiv skall en ny bilaga läggas till som bilaga XIV. |
| --- | --- |

d)

I enlighet med bilaga IV till detta direktiv skall en ny bilaga läggas till som bilaga XIV.

| e) | I enlighet med bilaga IV till detta direktiv skall en ny bilaga läggas till som bilaga XV. |
| --- | --- |

e)

I enlighet med bilaga IV till detta direktiv skall en ny bilaga läggas till som bilaga XV.

Även bilageförteckningen skall ändras i enlighet med detta.

Artikel 2

Kommissionen skall senast den 31 december 2007

| a) | göra en omprövning av sina uppskattningar av utsläppen från maskiner som inte är avsedda att användas på vägar och i synnerhet undersöka eventuella dubbelkontroller och korrigeringsfaktorer, |
| --- | --- |

a)

göra en omprövning av sina uppskattningar av utsläppen från maskiner som inte är avsedda att användas på vägar och i synnerhet undersöka eventuella dubbelkontroller och korrigeringsfaktorer,

| b) | se över tillgänglig teknik för att se om gränsvärdena för steg III B och steg IV är rimliga, också ur kostnads-/nyttosynvinkel, och bedöma om det eventuellt krävs ytterligare flexibla lösningar, undantag eller senare införandedatum för vissa utrustnings- och motortyper och ta hänsyn till motorer som installerats i maskiner som inte är avsedda att användas på vägar och som används säsongvis, |
| --- | --- |

b)

se över tillgänglig teknik för att se om gränsvärdena för steg III B och steg IV är rimliga, också ur kostnads-/nyttosynvinkel, och bedöma om det eventuellt krävs ytterligare flexibla lösningar, undantag eller senare införandedatum för vissa utrustnings- och motortyper och ta hänsyn till motorer som installerats i maskiner som inte är avsedda att användas på vägar och som används säsongvis,

| c) | bedöma tillämpningen av provcykler för motorer i rälsbussar och lokomotiv och, i fråga om motorerna i lokomotiv, bedöma kostnaderna och nyttan med en ytterligare minskning av utsläppsgränsvärdena med tanke på tillämpning av teknik för efterbehandling av kväveoxider, |
| --- | --- |

c)

bedöma tillämpningen av provcykler för motorer i rälsbussar och lokomotiv och, i fråga om motorerna i lokomotiv, bedöma kostnaderna och nyttan med en ytterligare minskning av utsläppsgränsvärdena med tanke på tillämpning av teknik för efterbehandling av kväveoxider,

| d) | undersöka behovet av ytterligare gränsvärden för motorer för fartyg i inlandssjöfart, och då framför allt ta hänsyn till den tekniska och ekonomiska genomförbarheten hos andrahandsalternativ för utsläppsminskning vid denna tillämpning, |
| --- | --- |

d)

undersöka behovet av ytterligare gränsvärden för motorer för fartyg i inlandssjöfart, och då framför allt ta hänsyn till den tekniska och ekonomiska genomförbarheten hos andrahandsalternativ för utsläppsminskning vid denna tillämpning,

| e) | undersöka behovet av utsläppsgränsvärden för motorer under 19 kW och över 560 kW, |
| --- | --- |

e)

undersöka behovet av utsläppsgränsvärden för motorer under 19 kW och över 560 kW,

| f) | undersöka huruvida det finns att tillgå bränslen av det slag som tekniken kräver för att nivåerna enligt steg III B och steg IV skall kunna uppnås, |
| --- | --- |

f)

undersöka huruvida det finns att tillgå bränslen av det slag som tekniken kräver för att nivåerna enligt steg III B och steg IV skall kunna uppnås,

| g) | undersöka under vilka driftförhållanden en motor kan tillåtas överskrida de maximala utsläppsgränsvärdena enligt avsnitten 4.1.2.5 och 4.1.2.6 i bilaga I samt om behov föreligger lägga fram förslag till att tekniskt anpassa direktivet i enlighet med förfarandet i artikel 15 i direktiv 97/68/EG, |
| --- | --- |

g)

undersöka under vilka driftförhållanden en motor kan tillåtas överskrida de maximala utsläppsgränsvärdena enligt avsnitten 4.1.2.5 och 4.1.2.6 i bilaga I samt om behov föreligger lägga fram förslag till att tekniskt anpassa direktivet i enlighet med förfarandet i artikel 15 i direktiv 97/68/EG,

| h) | bedöma behovet av ett system för provning av maskiner i bruk för att utröna om de uppfyller gällande normer och undersöka olika möjligheter att genomföra ett sådant system, |
| --- | --- |

h)

bedöma behovet av ett system för provning av maskiner i bruk för att utröna om de uppfyller gällande normer och undersöka olika möjligheter att genomföra ett sådant system,

| i) | överväga detaljerade regler för att förhindra försök att få provningarna att utfalla med oriktiga resultat eller kringgå dem (”cycle-beating” och ”cycle-bypass”), |
| --- | --- |

i)

överväga detaljerade regler för att förhindra försök att få provningarna att utfalla med oriktiga resultat eller kringgå dem (”cycle-beating” och ”cycle-bypass”),

och vid behov lägga fram förslag inför Europaparlamentet och rådet.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 20 maj 2005. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Medlemsstaterna skall bestämma vilka påföljder som skall tillämpas för brott mot de nationella bestämmelser som antas till följd av detta direktiv, och vidta alla nödvändiga åtgärder för bestämmelsernas genomförande. Påföljderna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om dessa bestämmelser senast den 20 maj 2005, medan eventuella efterföljande ändringar av bestämmelserna skall meddelas snarast möjligt.

Artikel 5

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 6

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 21 april 2004.

På Europaparlamentets vägnar

D. ROCHE

Ordförande

På rådets vägnar

P. COX

Ordförande

BILAGA I

| 1. | BILAGA I SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:






  1. | Avsnitt 1 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt A skall ersättas med följande:






  ”A. | De skall vara avsedda och lämpade för att röra sig eller flyttas på eller utanför väg, och ha






  i) | en förbränningsmotor med kompressionständning med en nettoeffekt enligt punkt 2.4 på minst 19 kW och högst 560 kW vilken drivs vid varierande varvtal, i motsats till konstant varvtal, eller |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

BILAGA I SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

1.

Avsnitt 1 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt A skall ersättas med följande:

”A.

De skall vara avsedda och lämpade för att röra sig eller flyttas på eller utanför väg, och ha

i)

en förbränningsmotor med kompressionständning med en nettoeffekt enligt punkt 2.4 på minst 19 kW och högst 560 kW vilken drivs vid varierande varvtal, i motsats till konstant varvtal, eller

| ii) | en förbränningsmotor med kompressionständning med en nettoeffekt enligt punkt 2.4 på minst 19 kW och högst 560 kW vilken drivs vid konstant varvtal; gränserna skall gälla först från den 31 december 2006, eller |
| --- | --- |

ii)

en förbränningsmotor med kompressionständning med en nettoeffekt enligt punkt 2.4 på minst 19 kW och högst 560 kW vilken drivs vid konstant varvtal; gränserna skall gälla först från den 31 december 2006, eller

| iii) | en bensindriven SI-motor med en nettoeffekt enligt punkt 2.4 på högst 19 kW, eller |
| --- | --- |

iii)

en bensindriven SI-motor med en nettoeffekt enligt punkt 2.4 på högst 19 kW, eller

| iv) | en motor utformad för drift av motorvagnar, dvs. självgående rälsfordon speciellt konstruerade för gods och/eller passagerare, eller |
| --- | --- |

iv)

en motor utformad för drift av motorvagnar, dvs. självgående rälsfordon speciellt konstruerade för gods och/eller passagerare, eller

| v) | en motor utformad för drift av lok, dvs. självgående rälsfordon som är konstruerade för att flytta eller driva vagnar utformade för att transportera gods, passagerare eller annan utrustning, men som i sig inte är utformade eller avsedda att transportera gods, passagerare (andra än de personer som kör loket) eller annan utrustning; en eventuell hjälpmotor eller motor avsedd för maskiner för underhålls- eller anläggningsarbete på spåren omfattas inte av denna punkt utan av punkt A i.” |
| --- | --- |

v)

en motor utformad för drift av lok, dvs. självgående rälsfordon som är konstruerade för att flytta eller driva vagnar utformade för att transportera gods, passagerare eller annan utrustning, men som i sig inte är utformade eller avsedda att transportera gods, passagerare (andra än de personer som kör loket) eller annan utrustning; en eventuell hjälpmotor eller motor avsedd för maskiner för underhålls- eller anläggningsarbete på spåren omfattas inte av denna punkt utan av punkt A i.”

| b) | Punkt B skall ersättas med följande:






  ”B. | fartyg, utom fartyg i inlandssjöfart”. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt B skall ersättas med följande:

”B.

fartyg, utom fartyg i inlandssjöfart”.

| c) | Punkt C skall utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt C skall utgå.

| 2. | Avsnitt 2 skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande skall införas:






  ”2.8a | volym på 100m3 eller mer: volym av fartyg i inlandssjöfart beräknad enligt formeln LxBxT, där ’L’ är största längden av skrovet, i meter, med undantag för roder och bogspröt, ’B’ är största bredden av skrovet, i meter, mätt på utsidan av bordläggningen (skovelhjul, avbärarlist osv. exkluderade) och ’T’ är det vertikala avståndet mellan den längsta mallade punkten på skrovet eller kölen, och flytvattenlinjeplanet vid största tillåtna djupgående. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Avsnitt 2 skall ändras på följande sätt:

a)

Följande skall införas:

”2.8a

volym på 100m3 eller mer: volym av fartyg i inlandssjöfart beräknad enligt formeln LxBxT, där ’L’ är största längden av skrovet, i meter, med undantag för roder och bogspröt, ’B’ är största bredden av skrovet, i meter, mätt på utsidan av bordläggningen (skovelhjul, avbärarlist osv. exkluderade) och ’T’ är det vertikala avståndet mellan den längsta mallade punkten på skrovet eller kölen, och flytvattenlinjeplanet vid största tillåtna djupgående.

| 2.8b | giltiga fart- eller säkerhetscertifikat:






  a) | ett certifikat som intygar att fartyget uppfyller kraven i den internationella konventionen från 1974 om säkerhet för människoliv till sjöss (SOLAS-konventionen) i dess ändrade lydelse eller likvärdiga krav, eller |
| --- | --- | --- |

2.8b

giltiga fart- eller säkerhetscertifikat:

a)

ett certifikat som intygar att fartyget uppfyller kraven i den internationella konventionen från 1974 om säkerhet för människoliv till sjöss (SOLAS-konventionen) i dess ändrade lydelse eller likvärdiga krav, eller

| b) | ett certifikat som intygar att fartyget uppfyller kraven i den internationella lastlinjekonventionen från 1966 i dess ändrade lydelse eller likvärdiga krav, och att fartyget uppfyller kraven i den internationella konventionen från 1973 rörande förhindrande av havsföroreningar från fartyg (Marpol-konventionen) i dess ändrade lydelse (IOPP-certifikat). |
| --- | --- |

b)

ett certifikat som intygar att fartyget uppfyller kraven i den internationella lastlinjekonventionen från 1966 i dess ändrade lydelse eller likvärdiga krav, och att fartyget uppfyller kraven i den internationella konventionen från 1973 rörande förhindrande av havsföroreningar från fartyg (Marpol-konventionen) i dess ändrade lydelse (IOPP-certifikat).

| 2.8c | manipulationsanordning (’defeat device’): en anordning som mäter eller känner av driftvariabler i syfte att aktivera, ändra, fördröja eller avaktivera funktionen hos någon komponent eller anordning i avgasreningssystemet så att avgasreningssystemets effektivitet minskas under förhållanden som förekommer vid normal användning av maskinen om inte användning av en sådan anordning utgör en betydande del av certifieringsprovet för utsläpp. |
| --- | --- |

2.8c

manipulationsanordning (’defeat device’): en anordning som mäter eller känner av driftvariabler i syfte att aktivera, ändra, fördröja eller avaktivera funktionen hos någon komponent eller anordning i avgasreningssystemet så att avgasreningssystemets effektivitet minskas under förhållanden som förekommer vid normal användning av maskinen om inte användning av en sådan anordning utgör en betydande del av certifieringsprovet för utsläpp.

| 2.8d | onormal strategi för att kontrollera utsläpp: en strategi eller anordning som under normala driftförhållanden leder till minskad effektivitet hos avgasreningssystemet, så att dess funktion kommer att ligga under den beräknade nivån i det tillämpade utsläppsprovet.” |
| --- | --- |

2.8d

onormal strategi för att kontrollera utsläpp: en strategi eller anordning som under normala driftförhållanden leder till minskad effektivitet hos avgasreningssystemet, så att dess funktion kommer att ligga under den beräknade nivån i det tillämpade utsläppsprovet.”

| b) | Följande avsnitt skall införas:






  ”2.17 | provcykel: en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, vilka motorn skall genomgå under stationära driftförhållanden (NRSC-prov) eller transienta driftförhållanden (NRTC-prov).” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande avsnitt skall införas:

”2.17

provcykel: en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, vilka motorn skall genomgå under stationära driftförhållanden (NRSC-prov) eller transienta driftförhållanden (NRTC-prov).”

| c) | Avsnitt 2.17 skall omnumreras till avsnitt 2.18 och ersättas med följande:
  ”2.18   Beteckningar och förkortningar






  2.18.1 | Beteckningar för provparametrar







  Beteckning | Enhet | Förklaring |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A/Fst | — | stökiometriskt luft – bränsleförhållande |
| AP | m2 | den isokinetiska provtagningssondens tvärsnittsarea |
| AT | m2 | avgasrörets tvärsnittsarea |
| Aver | | vägda genomsnittsvärden för: |
| m3/tim | — | volymflöde |

c)

Avsnitt 2.17 skall omnumreras till avsnitt 2.18 och ersättas med följande:

”2.18   Beteckningar och förkortningar

2.18.1

Beteckningar för provparametrar

Beteckning

Enhet

Förklaring

A/Fst

—

stökiometriskt luft – bränsleförhållande

AP

m2

den isokinetiska provtagningssondens tvärsnittsarea

AT

m2

avgasrörets tvärsnittsarea

Aver

vägda genomsnittsvärden för:

m3/tim

—

volymflöde

kg/tim

| — | massflöde |
| --- | --- |

—

massflöde

C1

—

kol-1-ekvivalent kolväte

Cd

—

SSV-utsläppskoefficient

Conc

ppm volymprocent

koncentration (med det aktuella ämnet som suffix)

Concc

ppm volymprocent

korrigerad bakgrundskoncentration

Concd

ppm volymprocent

föroreningens koncentration uppmätt i utspädningsluften

Conce

ppm volymprocent

föroreningens koncentration uppmätt i de utspädda avgaserna

d

m

diameter

DF

—

utspädningsfaktor

fa

—

atmosfärisk faktor i laboratoriet

GAIRD

kg/tim

inloppsluftens massflöde på torr bas

GAIRW

kg/tim

inloppsluftens massflöde på våt bas

GDILW

kg/tim

massflöde utspädningsluft på våt bas

GEDFW

kg/tim

ekvivalent massflöde utspädda avgaser på våt bas

GEXHW

kg/tim

massflöde avgaser på våt bas

GFUEL

kg/tim

massflöde bränsle

GSE

kg/tim

massflöde avgasprov

GT

cm3/min

spårgasflöde

GTOTW

kg/tim

massflöde utspädda avgaser på våt bas

Ha

g/kg

inloppsluftens absoluta fuktighet

Hd

g/kg

utspädningsluftens absoluta fuktighet

HREF

g/kg

referensvärde för absolut fuktighet (10,71 g/kg)

i

—

index för enskilt steg (för NRSC-prov) eller momentant värde (för NRTC-prov)

KH

—

faktor för fuktighetskorrigering av NOx

Kp

—

faktor för fuktighetskorrigering av partiklar

KV

—

CFV-kalibreringsfunktion

KW, a

—

faktor för korrigering torr/våt av inloppsluften

KW, d

—

faktor för korrigering torr/våt av utspädningsluften

KW, e

—

faktor för korrigering torr/våt av utspädda avgaser

KW, r

—

faktor för korrigering torr/våt av outspädda avgaser

L

%

procentuellt vridmoment i förhållande till det maximala vridmomentet vid provvarvtalet

Md

mg

partikelprovets massa i utspädningsluften

MDIL

kg

massa för provet av utspädningsluft genom partikelfiltren

MEDFW

kg

ekvivalent massa för utspädda avgaser under hela provcykeln

MEXHW

kg

totalt massflöde avgaser under hela provcykeln

Mf

mg

uppsamlad partikelprovsmassa

Mf, p

mg

partikelprovsmassa uppsamlad på huvudfiltret

Mf, b

mg

partikelprovsmassa uppsamlad på sekundärfiltret

Mgas

g

total massa av gasformig förorening under hela provcykeln

MPT

g

total partikelmassa under hela provcykeln

MSAM

kg

massa för provet av utspädda avgaser genom partikelfiltren

MSE

kg

massa av avgasprov under hela provcykeln

MSEC

kg

massa av sekundär utspädningsluft

MTOT

kg

total massa av dubbelt utspädda avgaser under hela provcykeln

MTOTW

kg

total massa av utspädda avgaser som leds genom utspädningstunneln under hela provcykeln på våt bas

MTOTW, I

kg

momentan massa av utspädda avgaser som leds genom utspädningstunneln på våt bas

mass

g/tim

index för utsläppens massflöde

NP

—

totalt antal varv för kolvpumpen under hela provcykeln

nref

min-1

referensmotorvarvtal för NRTC-prov

nsp

s-2

motorvarvtalets derivata

P

kW

effekt utan bromskorrigering

p1

kPa

tryckfall under atmosfärstryck vid pumpinloppet

PA

kPa

absolut tryck

Pa

kPa

mättat ångtryck i motorns inloppsluft (ISO 3046: psy = PSY provomgivning)

PAE

kW

angiven total effekt som tas upp av hjälpanordningar som monterats för provningen men som inte krävs enligt avsnitt 2.4 i denna bilaga

PB

kPa

totalt atmosfärstryck (ISO 3046: Px = PX totalt tryck i omgivningen Py = PY totalt tryck i provomgivningen)

pd

kPa

mättat ångtryck i utspädningsluften

PM

kW

maximal effekt vid provvarvtalet under provförhållanden (se tillägg 1 till bilaga VII)

Pm

kW

uppmätt effekt i provbädden

ps

kPa

torrt atmosfärstryck

q

—

utspädningsfaktor

Qs

m3/s

CVS-volymflöde

r

—

absolut förhållande mellan SSV-mynning och SSV-inlopp, statiskt tryck

r

förhållandet mellan den isokinetiska sondens och avgasrörets tvärsnittsarea

Ra

%

inloppsluftens relativa fuktighet

Rd

%

utspädningsluftens relativa fuktighet

Re

—

Reynoldstal

Rf

—

FID-reaktionsfaktor

T

K

absolut temperatur

t

s

mättid

Ta

K

inloppsluftens absoluta temperatur

TD

K

absolut temperatur då kondens bildas

Tref

K

referenstemperatur för förbränningsluften: (298 K)

Tsp

N·m

begärt vridmoment i den transienta cykeln

t10

s

tid mellan tröskelformad insignal och 10 % av slutvärdet

t50

s

tid mellan tröskelformad insignal och 50 % av slutvärdet

t90

s

tid mellan tröskelformad insignal och 90 % av slutvärdet

Δti

s

tidsintervall för momentant CFV-flöde

V0

m3/rev

PDP-volymflöde under verkliga förhållanden

Wact

kWh

verkligt arbete under NRTC-cykeln

WF

—

vägningsfaktor

WFE

—

effektiv vägningsfaktor

X0

m3/rev

kalibreringsfunktion för PDP-volymflöde

ΘD

kg·m2

virvelströmsdynamometerns rotationströghet

ß

—

förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter

λ

—

relativt luft – bränsleförhållande, verkligt A/F dividerat med stökiometriskt A/F

ρEXH

kg/m3

avgasernas densitet

| 2.18.2 | Beteckningar för kemiska beståndsdelar






  CH4 | metan |
| --- | --- | --- |
| C3H8 | propan |
| C2H6 | etan |
| CO | kolmonoxid |
| CO2 | koldioxid |
| DOP | dioktylftalat |
| H2O | vatten |
| HC | kolväten |
| NOx | kväveoxider |
| NO | kväveoxid |
| NO2 | kvävedioxid |
| O2 | syre |
| PT | partiklar |
| PTFE | polytetrafluoreten |

2.18.2

Beteckningar för kemiska beståndsdelar

CH4

metan

C3H8

propan

C2H6

etan

CO

kolmonoxid

CO2

koldioxid

DOP

dioktylftalat

H2O

vatten

HC

kolväten

NOx

kväveoxider

NO

kväveoxid

NO2

kvävedioxid

O2

syre

PT

partiklar

PTFE

polytetrafluoreten

| 2.18.3 | Förkortningar






  CFV | venturirör för kritiskt flöde |
| --- | --- | --- |
| CLD | kemiluminescensdetektor |
| CI | kompressionständning |
| FID | flamjonisationsdetektor |
| FS | fullt skalutslag |
| HCLD | uppvärmd kemiluminescensdetektor |
| HFID | uppvärmd flamjonisationsdetektor |
| NDIR | infrarödanalysator med spridningsoptik |
| NG | naturgas |
| NRSC | stationär cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg |
| NRTC | transient cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg |
| PDP | kolvpump |
| SI | gnisttändning |
| SSV | subsoniskt venturirör” |

2.18.3

Förkortningar

CFV

venturirör för kritiskt flöde

CLD

kemiluminescensdetektor

CI

kompressionständning

FID

flamjonisationsdetektor

FS

fullt skalutslag

HCLD

uppvärmd kemiluminescensdetektor

HFID

uppvärmd flamjonisationsdetektor

NDIR

infrarödanalysator med spridningsoptik

NG

naturgas

NRSC

stationär cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg

NRTC

transient cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg

PDP

kolvpump

SI

gnisttändning

SSV

subsoniskt venturirör”

| 3. | I avsnitt 3 skall följande avsnitt läggas till:






  ”3.1.4 | etiketter enligt bilaga XIII, om motorn släpps ut på marknaden inom ramen för ett flexibelt system.” |
| --- | --- | --- |

3.

I avsnitt 3 skall följande avsnitt läggas till:

”3.1.4

etiketter enligt bilaga XIII, om motorn släpps ut på marknaden inom ramen för ett flexibelt system.”

| 4. | Avsnitt 4 skall ändras på följande sätt:






  a) | I slutet av avsnitt 4.1.1 skall följande läggas till:
  ”Alla motorer som avger avgaser blandade med vatten skall utrustas med en anslutning, placerad efter motorn och före den punkt där avgaserna kommer i kontakt med vatten (eller eventuella andra kyl- eller reningsmedium) för en tillfällig inkoppling av provtagningsutrustning för gas- eller partikelutsläpp. Det är viktigt att anslutningen placeras så att det är möjligt att få ett väl blandat representativt avgasprov. Anslutningen skall vara gängad inuti med standardrörgängor på högst en halv tum, och stängas med en plugg när den inte används (motsvarande anslutningar tillåts).” |
| --- | --- | --- |

4.

Avsnitt 4 skall ändras på följande sätt:

a)

I slutet av avsnitt 4.1.1 skall följande läggas till:

”Alla motorer som avger avgaser blandade med vatten skall utrustas med en anslutning, placerad efter motorn och före den punkt där avgaserna kommer i kontakt med vatten (eller eventuella andra kyl- eller reningsmedium) för en tillfällig inkoppling av provtagningsutrustning för gas- eller partikelutsläpp. Det är viktigt att anslutningen placeras så att det är möjligt att få ett väl blandat representativt avgasprov. Anslutningen skall vara gängad inuti med standardrörgängor på högst en halv tum, och stängas med en plugg när den inte används (motsvarande anslutningar tillåts).”

| b) | Följande avsnitt skall läggas till:






  ”4.1.2.4 | De erhållna utsläppen av kolmonoxid, summan av kolväten och kväveoxider samt partiklar får för steg III A inte överstiga de mängder som anges i följande tabell:
  Motorer för andra tillämpningar än drift av fartyg i inlandssjöfart, lok och motorvagnar








  Kategori: nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Kolmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Summan av kolväten och kväveoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partiklar
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| H: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 4,0 | 0,2 |
| I: 75 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 4,0 | 0,3 |
| J: 37 kW ≤ P < 75 kW | 5,0 | 4,7 | 0,4 |
| K: 19 kW ≤ P < 37 kW | 5,5 | 7,5 | 0,6 |

b)

Följande avsnitt skall läggas till:

”4.1.2.4

De erhållna utsläppen av kolmonoxid, summan av kolväten och kväveoxider samt partiklar får för steg III A inte överstiga de mängder som anges i följande tabell:

Motorer för andra tillämpningar än drift av fartyg i inlandssjöfart, lok och motorvagnar

Kategori: nettoeffekt

(P)

(kW)

Kolmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Summan av kolväten och kväveoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partiklar

(PT)

(g/kWh)

H: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

4,0

0,2

I: 75 kW ≤ P < 130 kW

5,0

4,0

0,3

J: 37 kW ≤ P < 75 kW

5,0

4,7

0,4

K: 19 kW ≤ P < 37 kW

5,5

7,5

0,6

Motorer för drift av fartyg i inlandssjöfart

| Kategori: slagvolym/nettoeffekt
  (SV/P)
  (liter per cylinder/kW) | Kolmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Summan av kolväten och kväveoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partiklar
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| V1:1 SV< 0,9 och P ≥ 37 kW | 5,0 | 7,5 | 0,40 |
| V1:2 0,9 ≤ SV ≤ 1,2 | 5,0 | 7,2 | 0,30 |
| V1:3 1,2 ≤ SV ≤ 2,5 | 5,0 | 7,2 | 0,20 |
| V1:4 2,5 ≤ SV ≤ 5 | 5,0 | 7,2 | 0,20 |
| V2:1 5 ≤ SV ≤ 15 | 5,0 | 7,8 | 0,27 |
| V2:2 15 ≤ SV ≤ 20 och P < 3 300 kW | 5,0 | 8,7 | 0,50 |
| V2:3 15 ≤ SV ≤ 20 och P ≥ 3 300 kW | 5,0 | 9,8 | 0,50 |
| V2:4 2 0 ≤ SV < 25 | 5,0 | 9,8 | 0,50 |
| V2:5 25 ≤ SV < 30 | 5,0 | 11,0 | 0,50 |

Kategori: slagvolym/nettoeffekt

(SV/P)

(liter per cylinder/kW)

Kolmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Summan av kolväten och kväveoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partiklar

(PT)

(g/kWh)

V1:1 SV< 0,9 och P ≥ 37 kW

5,0

7,5

0,40

V1:2 0,9 ≤ SV ≤ 1,2

5,0

7,2

0,30

V1:3 1,2 ≤ SV ≤ 2,5

5,0

7,2

0,20

V1:4 2,5 ≤ SV ≤ 5

5,0

7,2

0,20

V2:1 5 ≤ SV ≤ 15

5,0

7,8

0,27

V2:2 15 ≤ SV ≤ 20 och P < 3 300 kW

5,0

8,7

0,50

V2:3 15 ≤ SV ≤ 20 och P ≥ 3 300 kW

5,0

9,8

0,50

V2:4 2 0 ≤ SV < 25

5,0

9,8

0,50

V2:5 25 ≤ SV < 30

5,0

11,0

0,50

Motorer för drift av lok

| Kategori: nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Kolmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Summan av kolväten och kväveoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partiklar
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| RL A: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 4,0 | 0,2 |
| | Kolmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Kolväten
  (HC)
  (g/kWh) | Kväveoxider
  (NOx)
  (g/kWh) | Partiklar
  (PT)
  (g/kWh) |
| RH A: P > 560 kW | 3,5 | 0,5 | 6,0 | 0,2 |
| RH A Motorer med P > 2 000 kW och SV > 5 l/cylinder | 3,5 | 0,4 | 7,4 | 0,2 |

Kategori: nettoeffekt

(P)

(kW)

Kolmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Summan av kolväten och kväveoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partiklar

(PT)

(g/kWh)

RL A: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

4,0

0,2

Kolmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Kolväten

(HC)

(g/kWh)

Kväveoxider

(NOx)

(g/kWh)

Partiklar

(PT)

(g/kWh)

RH A: P > 560 kW

3,5

0,5

6,0

0,2

RH A Motorer med P > 2 000 kW och SV > 5 l/cylinder

3,5

0,4

7,4

0,2

Motorer för drift av motorvagnar

| Kategori: nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Kolmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Summan av kolväten och kväveoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partiklar
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| RC A: 130 kW < P | 3,5 | 4,0 | 0,20” |

Kategori: nettoeffekt

(P)

(kW)

Kolmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Summan av kolväten och kväveoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partiklar

(PT)

(g/kWh)

RC A: 130 kW < P

3,5

4,0

0,20”

| c) | Följande avsnitt skall läggas till:






  ”4.1.2.5 | De erhållna utsläppen av kolmonoxid, kolväten och kväveoxider (eller när så är relevant summan av dessa) samt partiklar får för steg III B inte överstiga de mängder som anges i följande tabell:
  Motorer för användning i andra tillämpningar än drift av lok, motorvagnar och fartyg i inlandssjöfart









  Kategori: nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Kolmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Kolväten och
  (HC)
  (g/kWh) | Kväveoxider
  (NOx)
  (g/kWh) | Partiklar
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |
| M: 75 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| N: 56 kW ≤ P < 75 kW | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| | | Summan av kolväten och kväveoxider
  (HC + NOx)
  (g/kWh) | |
| P: 37 kW ≤ P < 56 kW | 5,0 | 4,7 | 0,025 |

c)

Följande avsnitt skall läggas till:

”4.1.2.5

De erhållna utsläppen av kolmonoxid, kolväten och kväveoxider (eller när så är relevant summan av dessa) samt partiklar får för steg III B inte överstiga de mängder som anges i följande tabell:

Motorer för användning i andra tillämpningar än drift av lok, motorvagnar och fartyg i inlandssjöfart

Kategori: nettoeffekt

(P)

(kW)

Kolmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Kolväten och

(HC)

(g/kWh)

Kväveoxider

(NOx)

(g/kWh)

Partiklar

(PT)

(g/kWh)

L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

0,19

2,0

0,025

M: 75 kW ≤ P < 130 kW

5,0

0,19

3,3

0,025

N: 56 kW ≤ P < 75 kW

5,0

0,19

3,3

0,025

Summan av kolväten och kväveoxider

(HC + NOx)

(g/kWh)

P: 37 kW ≤ P < 56 kW

5,0

4,7

0,025

Motorer för drift av motorvagnar

| Kategori: nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Kolmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Kolväten
  (HC)
  (g/kWh) | Kväveoxider
  (NOx)
  (g/kWh) | Partiklar
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RC B: 130 kW < P | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |

Kategori: nettoeffekt

(P)

(kW)

Kolmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Kolväten

(HC)

(g/kWh)

Kväveoxider

(NOx)

(g/kWh)

Partiklar

(PT)

(g/kWh)

RC B: 130 kW < P

3,5

0,19

2,0

0,025

Motorer för drift av lok:

| Kategori: nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Kolmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Summan av kolväten och kväveoxider
  (HC+NOx)
  (g/kWh) | Partiklar
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| R B: 130 kW < P | 3,5 | 4,0 | 0,025” |

Kategori: nettoeffekt

(P)

(kW)

Kolmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Summan av kolväten och kväveoxider

(HC+NOx)

(g/kWh)

Partiklar

(PT)

(g/kWh)

R B: 130 kW < P

3,5

4,0

0,025”

| d) | Följande avsnitt skall läggas till efter det nya avsnittet 4.1.2.5:






  ”4.1.2.6 | Utsläpp av kolmonoxid, kolväten och kväveoxider (eller när så är relevant summan av dessa) och partikelutsläpp får för steg IV inte överstiga värdena i tabellen nedan:
  Motorer för användning i andra tillämpningar än drift av lok, motorvagnar och fartyg för inlandssjöfart









  Kategori: nettoeffekt
  (P)
  (kW) | Kolmonoxid
  (CO)
  (g/kWh) | Kolväten och
  (HC)
  (g/kWh) | Kväveoxider
  (NOx)
  (g/kWh) | Partiklar
  (PT)
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Q: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW | 3,5 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |
| R: 56 kW ≤ P < 130 kW | 5,0 | 0,19 | 0,4 | 0,025” |

d)

Följande avsnitt skall läggas till efter det nya avsnittet 4.1.2.5:

”4.1.2.6

Utsläpp av kolmonoxid, kolväten och kväveoxider (eller när så är relevant summan av dessa) och partikelutsläpp får för steg IV inte överstiga värdena i tabellen nedan:

Motorer för användning i andra tillämpningar än drift av lok, motorvagnar och fartyg för inlandssjöfart

Kategori: nettoeffekt

(P)

(kW)

Kolmonoxid

(CO)

(g/kWh)

Kolväten och

(HC)

(g/kWh)

Kväveoxider

(NOx)

(g/kWh)

Partiklar

(PT)

(g/kWh)

Q: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW

3,5

0,19

0,4

0,025

R: 56 kW ≤ P < 130 kW

5,0

0,19

0,4

0,025”

| e) | Följande avsnitt skall läggas till:






  ”4.1.2.7 | Gränsvärdena i avsnitten 4.1.2.4, 4.1.2.5 och 4.1.2.6 skall inbegripa försämring beräknad enligt tillägg 5 till bilaga III.
  När det gäller gränsvärdena i avsnitt 4.1.2.5 och 4.1.2.6 får, med undantag för vissa driftförhållanden som inte omfattas av en sådan bestämmelse, inte de utsläppsprover som tagits under slumpvis utvalda belastningsförhållanden, i ett fastställt kontrollområde och under en så kort tidsperiod som 30 s inte överskrida gränsvärdena i tabellerna ovan med mer än 100 procent. Kontrollområden för vilka procenttalen inte får överskridas och de driftförhållanden som undantas skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 15.” |
| --- | --- | --- |

e)

Följande avsnitt skall läggas till:

”4.1.2.7

Gränsvärdena i avsnitten 4.1.2.4, 4.1.2.5 och 4.1.2.6 skall inbegripa försämring beräknad enligt tillägg 5 till bilaga III.

När det gäller gränsvärdena i avsnitt 4.1.2.5 och 4.1.2.6 får, med undantag för vissa driftförhållanden som inte omfattas av en sådan bestämmelse, inte de utsläppsprover som tagits under slumpvis utvalda belastningsförhållanden, i ett fastställt kontrollområde och under en så kort tidsperiod som 30 s inte överskrida gränsvärdena i tabellerna ovan med mer än 100 procent. Kontrollområden för vilka procenttalen inte får överskridas och de driftförhållanden som undantas skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 15.”

| f) | Avsnitt 4.1.2.4 skall omnumreras till avsnitt 4.1.2.8. |
| --- | --- |

f)

Avsnitt 4.1.2.4 skall omnumreras till avsnitt 4.1.2.8.

| 2. | BILAGA III SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:






  1. | Avsnitt 1 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1.1 skall följande läggas till:
  ”Följande två provcykler skall tillämpas i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 1 i bilaga I:






  — | NRSC-cykeln (stationär cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg) skall användas för stegen I, II och III A och för motorer med konstant varvtal samt för steg III B och IV när det gäller gasformiga föroreningar. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

BILAGA III SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

1.

Avsnitt 1 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1.1 skall följande läggas till:

”Följande två provcykler skall tillämpas i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 1 i bilaga I:

—

NRSC-cykeln (stationär cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg) skall användas för stegen I, II och III A och för motorer med konstant varvtal samt för steg III B och IV när det gäller gasformiga föroreningar.

| — | NRTC-cykeln (transient cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg) skall användas för steg III B och IV för mätning av partikelformiga utsläpp från alla motorer utom motorer med konstant varvtal. Tillverkaren kan själv välja att även använda denna provcykel för steg III A och för gasformiga föroreningar i steg III B och IV. |
| --- | --- |

—

NRTC-cykeln (transient cykel för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg) skall användas för steg III B och IV för mätning av partikelformiga utsläpp från alla motorer utom motorer med konstant varvtal. Tillverkaren kan själv välja att även använda denna provcykel för steg III A och för gasformiga föroreningar i steg III B och IV.

| — | För motorer för fartyg i inlandssjöfart skall ISO-provningsförfarandet enligt ISO 8178-4:2002 [E] och IMO:s Marpol 73/78, bilaga VI (NOx-kod) användas. |
| --- | --- |

—

För motorer för fartyg i inlandssjöfart skall ISO-provningsförfarandet enligt ISO 8178-4:2002 [E] och IMO:s Marpol 73/78, bilaga VI (NOx-kod) användas.

| — | För motorer som är avsedda för drift av motorvagnar skall en NRSC-cykel användas för mätning av gas- och partikelformiga föroreningar för steg III A och III B. |
| --- | --- |

—

För motorer som är avsedda för drift av motorvagnar skall en NRSC-cykel användas för mätning av gas- och partikelformiga föroreningar för steg III A och III B.

| — | För motorer som är avsedda för drift av lok skall en NRSC-cykel användas för mätning av gas- och partikelformiga föroreningar för steg III A och III B.” |
| --- | --- |

—

För motorer som är avsedda för drift av lok skall en NRSC-cykel användas för mätning av gas- och partikelformiga föroreningar för steg III A och III B.”

| b) | Följande punkt skall läggas till:






  ”1.3 | Mätningsprincip:
  De avgasutsläpp från motorn som skall mätas omfattar gasformiga ämnen (kolmonoxid, summa av kolväten och kväveoxider) och partiklar. Vidare används ofta koldioxid som spårgas för att bestämma utspädningsförhållandet hos system med del- och fullflödesutspädning. Enligt god branschpraxis är en genomgående mätning av koldioxid ett utmärkt verktyg för att konstatera mätproblem under provningsförloppet. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt skall läggas till:

”1.3

Mätningsprincip:

De avgasutsläpp från motorn som skall mätas omfattar gasformiga ämnen (kolmonoxid, summa av kolväten och kväveoxider) och partiklar. Vidare används ofta koldioxid som spårgas för att bestämma utspädningsförhållandet hos system med del- och fullflödesutspädning. Enligt god branschpraxis är en genomgående mätning av koldioxid ett utmärkt verktyg för att konstatera mätproblem under provningsförloppet.

| 1.3.1 | NRSC-prov:
  Under en fastställd serie av driftförhållanden med varmkörd motor skall mängderna av de ovannämnda avgasutsläppen undersökas fortlöpande genom provtagning från de outspädda avgaserna. Provcykeln består av ett antal steg med olika varvtalsvärden och vridmoment (belastningar), som skall täcka det typiska driftområdet för dieselmotorer. I varje steg mäts koncentrationerna av alla gasformiga föroreningar, liksom avgasflödet och den avgivna effekten, och de uppmätta värdena viktas sedan. Partikelprovet skall spädas ut med konditionerad omgivningsluft. Under hela provningsförloppet tas ett enda partikelprov, som samlas upp på lämpliga filter.
  Alternativt skall ett prov samlas upp på olika filter, ett för varje steg, och cykelviktade resultat beräknas.
  Antalet gram per kilowattimme av varje utsläppt förorenande ämne skall beräknas enligt anvisningarna i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3.1

NRSC-prov:

Under en fastställd serie av driftförhållanden med varmkörd motor skall mängderna av de ovannämnda avgasutsläppen undersökas fortlöpande genom provtagning från de outspädda avgaserna. Provcykeln består av ett antal steg med olika varvtalsvärden och vridmoment (belastningar), som skall täcka det typiska driftområdet för dieselmotorer. I varje steg mäts koncentrationerna av alla gasformiga föroreningar, liksom avgasflödet och den avgivna effekten, och de uppmätta värdena viktas sedan. Partikelprovet skall spädas ut med konditionerad omgivningsluft. Under hela provningsförloppet tas ett enda partikelprov, som samlas upp på lämpliga filter.

Alternativt skall ett prov samlas upp på olika filter, ett för varje steg, och cykelviktade resultat beräknas.

Antalet gram per kilowattimme av varje utsläppt förorenande ämne skall beräknas enligt anvisningarna i tillägg 3 till denna bilaga.

| 1.3.2 | NRTC-prov:
  Den fastställda provcykeln med transienta steg som nära efterliknar driftförhållandena för dieselmotorer i mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, görs två gånger:






  — | Den första gången (kallstart) efter att motorn har värmts till rumstemperatur och motorkylar- och oljetemperatur, efterbehandlingssystem och alla hjälpmotorkontrollanordningar har stabiliserats mellan 20 och 30 °C. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

NRTC-prov:

Den fastställda provcykeln med transienta steg som nära efterliknar driftförhållandena för dieselmotorer i mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, görs två gånger:

—

Den första gången (kallstart) efter att motorn har värmts till rumstemperatur och motorkylar- och oljetemperatur, efterbehandlingssystem och alla hjälpmotorkontrollanordningar har stabiliserats mellan 20 och 30 °C.

| — | Den andra gången (varmstart) efter 20 minuters varmavdunstning som inleds omedelbart efter att kallstartscykeln har avslutats. |
| --- | --- |

—

Den andra gången (varmstart) efter 20 minuters varmavdunstning som inleds omedelbart efter att kallstartscykeln har avslutats.

Under denna provsekvens skall de ovannämnda föroreningarna undersökas. Med hjälp av motordynamometerns återkopplingssignaler för motorns vridmoment och varvtal skall kraften integreras över provcykelns tid, och som resultat erhåller man det arbete som motorn genererat under hela provcykeln. Koncentrationerna av de gasformiga ämnena skall bestämmas för hela provcykeln, antingen i de outspädda avgaserna genom integrering av analysatorsignalen, i enlighet med tillägg 3 till denna bilaga, eller i de utspädda avgaserna från ett CVS-system med fullflödesutspädning genom integrering eller med hjälp av ett system med provtagningssäckar i enlighet med tillägg 3 till denna bilaga. För partiklar skall ett proportionellt prov från de utspädda avgaserna samlas upp på ett specifikt filter, antingen genom delflödesutspädning eller fullflödesutspädning. Beroende på vilken metod som använts skall det utspädda eller outspädda avgasflödet bestämmas för hela provcykeln för beräkningen av de förorenande ämnenas massutsläppsvärden. Massutsläppsvärdena skall ställas i relation till motorns arbete så att man får fram antalet gram av varje förorenande ämne som släpps ut per kilowattimme.

Utsläppen (g/kWh) skall mätas under både kall- och varmstartscyklerna. Sammansatta viktade resultat skall beräknas genom att kallstartsresultaten viktas till 10 procent och varmstartsresultaten till 90 procent. Viktade sammansatta resultat skall motsvara normerna.

Innan den kombinerade kall/varmstartssekvensen införs skall symbolerna (bilaga I, avsnitt 2.18), provsekvensen (bilaga III) och beräkningsformlerna (bilaga III, tillägg 3) ändras i enlighet med förfarandet i artikel 15.”

| 2. | Avsnitt 2 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2.2.3 skall ersättas med följande:






  ”2.2.3 | Motorer med laddluftkylning
  Laddluftens temperatur registreras och skall vid det uppgivna nominella varvtalet och full belastning ligga inom ± 5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges av tillverkaren. Kylmedlets temperatur skall vara minst 293 K (20 °C).
  Vid användning av ett särskilt provningssystem för laddluften eller en extern fläkt skall laddluftens temperatur hållas inom ± 5 K av den maximala laddlufttemperatur som angetts av tillverkaren vid varvtalet för uppgiven största effekt och full belastning. Under hela provcykeln skall temperatur och flöde på laddluftkylarens kylmedel vid ovanstående börvärden vara oförändrade. Laddluftkylarens volym skall bygga på god branschpraxis och typiska fordons-/maskintillämpningar.
  Alternativt kan man ställa in laddluftkylaren i enlighet med SAE J 1937 från januari 1995.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Avsnitt 2 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2.2.3 skall ersättas med följande:

”2.2.3

Motorer med laddluftkylning

Laddluftens temperatur registreras och skall vid det uppgivna nominella varvtalet och full belastning ligga inom ± 5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges av tillverkaren. Kylmedlets temperatur skall vara minst 293 K (20 °C).

Vid användning av ett särskilt provningssystem för laddluften eller en extern fläkt skall laddluftens temperatur hållas inom ± 5 K av den maximala laddlufttemperatur som angetts av tillverkaren vid varvtalet för uppgiven största effekt och full belastning. Under hela provcykeln skall temperatur och flöde på laddluftkylarens kylmedel vid ovanstående börvärden vara oförändrade. Laddluftkylarens volym skall bygga på god branschpraxis och typiska fordons-/maskintillämpningar.

Alternativt kan man ställa in laddluftkylaren i enlighet med SAE J 1937 från januari 1995.”

| b) | Texten i punkt 2.3 skall ersättas med följande:
  ”Provmotorn skall vara utrustad med ett luftinloppssystem med ett luftinloppsundertryck inom ± 300 Pa av det värde som angetts av tillverkaren för ren luft vid de driftförhållanden som enligt uppgift från tillverkaren ger maximalt luftflöde. Strypningen skall ställas in vid nominellt varvtal och full belastning. Ett särskilt provningssystem får användas, under förutsättning att det motsvarar motorns verkliga driftförhållanden.” |
| --- | --- |

b)

Texten i punkt 2.3 skall ersättas med följande:

”Provmotorn skall vara utrustad med ett luftinloppssystem med ett luftinloppsundertryck inom ± 300 Pa av det värde som angetts av tillverkaren för ren luft vid de driftförhållanden som enligt uppgift från tillverkaren ger maximalt luftflöde. Strypningen skall ställas in vid nominellt varvtal och full belastning. Ett särskilt provningssystem får användas, under förutsättning att det motsvarar motorns verkliga driftförhållanden.”

| c) | Texten i avsnitt 2.4 skall ersättas med följande:
  ”Provmotorn skall vara utrustad med ett avgassystem med ett avgasmottryck inom ± 650 Pa av det värde som angetts av tillverkaren för de driftförhållanden som ger den maximala angivna effekten.
  Om motorn är utrustad med en anordning för efterbehandling av avgaser skall det avgasrör som används vid provet ha samma diameter som det avgasrör som används vid drift av fordonet, på ett avsnitt som är minst 4 rördiametrar långt räknat uppströms från inloppet till expansionsdelen där anordningen för avgasefterbehandling sitter. Avståndet från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till anordningen för avgasefterbehandling skall vara samma som i maskinkonfigurationen eller ligga inom tillverkarens avståndsspecifikationer. Avgasmottrycket eller strypningen skall uppfylla samma villkor som ovan och får ställas in med en ventil. Efterbehandlarbehållaren får tas bort under övningsprov och bestämning av vridmomentkurvan och ersättas med en motsvarande behållare med inaktivt katalysämne.” |
| --- | --- |

c)

Texten i avsnitt 2.4 skall ersättas med följande:

”Provmotorn skall vara utrustad med ett avgassystem med ett avgasmottryck inom ± 650 Pa av det värde som angetts av tillverkaren för de driftförhållanden som ger den maximala angivna effekten.

Om motorn är utrustad med en anordning för efterbehandling av avgaser skall det avgasrör som används vid provet ha samma diameter som det avgasrör som används vid drift av fordonet, på ett avsnitt som är minst 4 rördiametrar långt räknat uppströms från inloppet till expansionsdelen där anordningen för avgasefterbehandling sitter. Avståndet från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till anordningen för avgasefterbehandling skall vara samma som i maskinkonfigurationen eller ligga inom tillverkarens avståndsspecifikationer. Avgasmottrycket eller strypningen skall uppfylla samma villkor som ovan och får ställas in med en ventil. Efterbehandlarbehållaren får tas bort under övningsprov och bestämning av vridmomentkurvan och ersättas med en motsvarande behållare med inaktivt katalysämne.”

| d) | Punkt 2.8 skall utgå. |
| --- | --- |

d)

Punkt 2.8 skall utgå.

| 3. | Avsnitt 3 skall ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken till avsnitt 3 skall ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

3.

Avsnitt 3 skall ändras på följande sätt:

a)

Rubriken till avsnitt 3 skall ersättas med följande:

| b) | Följande punkt skall införas:






  ”3.1 | Bestämning av dynamometerinställningar
  Den specifika utsläppsmätningen skall bygga på okorrigerad bromsad effekt enligt ISO 14396: 2002.
  Viss kringutrustning och vissa tillbehör som är monterade på motorn och som behövs enbart för maskinens drift bör demonteras före provningen. Exempel framgår av följande, ofullständiga förteckning:






  — | Luftkompressor för bromsar |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande punkt skall införas:

”3.1

Bestämning av dynamometerinställningar

Den specifika utsläppsmätningen skall bygga på okorrigerad bromsad effekt enligt ISO 14396: 2002.

Viss kringutrustning och vissa tillbehör som är monterade på motorn och som behövs enbart för maskinens drift bör demonteras före provningen. Exempel framgår av följande, ofullständiga förteckning:

—

Luftkompressor för bromsar

| — | Servostyrningskompressor, |
| --- | --- |

—

Servostyrningskompressor,

| — | Luftkonditioneringskompressor, |
| --- | --- |

—

Luftkonditioneringskompressor,

| — | Pumpar för hydrauliska ställdon. |
| --- | --- |

—

Pumpar för hydrauliska ställdon.

Utom i de fall där sådan kringutrustning är en nödvändig del av motorn (t.ex. kylfläkten på luftkylda motorer) skall den effekt som vid provningsvarvtalen tas upp av sådan utrustning som inte demonteras beräknas för inställning av dynamometern.

Inställningen av inloppsstrypning och avgasmottryck skall anpassas till tillverkarens övre gränser i enlighet med avsnitten 2.3 och 2.4.

De maximala vridmomentvärdena vid de angivna provvarvtalen skall fastställas genom experiment för att beräkna vridmomentvärden vid vart och ett av de angivna provstegen. För motorer som inte är utformade för att köras vid olika varvtal på en vridmomentkurva vid full belastning, skall det maximala vridmomentet vid provvarvtalen anges av tillverkaren.

Motorinställningen för varje provsteg skall beräknas med följande formel:

Image

Om kvoten

Image

får värdet PAE kontrolleras av den tekniska myndighet som beviljar typgodkännandet.”

| c) | Punkterna 3.1–3.3 skall omnumreras till 3.2–3.4. |
| --- | --- |

c)

Punkterna 3.1–3.3 skall omnumreras till 3.2–3.4.

| d) | Punkt 3.4 skall omnumreras till punkt 3.5 och ersättas med följande:






  ”3.5 | Justering av utspädningsfaktorn
  Partikelprovtagningssystemet skall startas och köras på bypass för metoden med ett filter (valfritt för metoden med flera filter). Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom att man leder utspädningsluft genom partikelfiltren. Om filtrerad utspädningsluft används kan en mätning göras när som helst före, under eller efter provet. Om utspädningsluften inte är filtrerad skall mätningar göras på ett enda prov som tagits under provet.
  Utspädningsluften skall ställas in så att filtret vid varje provsteg har en yttemperatur mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C). Den totala utspädningsfaktorn får inte vara mindre än fyra.

  Observera: Vid förfarandet för stationära driftförhållanden får filtertemperaturen vara lika med eller lägre än maximalvärdet på 325 K (52 °C). Man behöver dock inte hålla sig inom temperaturintervallet 42 °C–52 °C.
  Vid metoderna med ett eller flera filter skall provets massflöde genom filtret hållas på en konstant nivå i förhållande till massflödet av utspädda avgaser under alla provsteg i fullflödessystem. Denna masskvot får högst avvika ± 5 % från provstegets genomsnittliga värde, utom under de första 10 sekunderna i varje steg i system utan bypasskapacitet. Om system med delflödesutspädning och metoden med ett filter används, skall massflödet genom filtret vara konstant med en högsta avvikelse på ± 5 % från stegets genomsnittliga värde, utom under de första 10 sekunderna i varje steg i system utan bypasskapacitet.
  I system med kontroll av koncentrationen av CO2 eller NOx skall CO2- eller NOx-halten mätas i början och slutet av varje prov. Bakgrundskoncentrationen av CO2 eller NOx i utspädningsluften före och efter provet får skilja sig åt med högst 100 ppm respektive 5 ppm.
  Om ett system för analys av utspädda avgaser används, skall de relevanta bakgrundskoncentrationerna bestämmas genom provtagning av utspädningsluften i en provtagningssäck under hela provsekvensen.
  Den kontinuerliga bakgrundskoncentrationen (ej i säck) får fastställas som genomsnittet av minst tre värden som mäts vid olika tidpunkter – i början, i slutet och vid en tidpunkt nära mitten av cykeln. På tillverkarens begäran får bakgrundsmätningarna uteslutas.” |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 3.4 skall omnumreras till punkt 3.5 och ersättas med följande:

”3.5

Justering av utspädningsfaktorn

Partikelprovtagningssystemet skall startas och köras på bypass för metoden med ett filter (valfritt för metoden med flera filter). Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom att man leder utspädningsluft genom partikelfiltren. Om filtrerad utspädningsluft används kan en mätning göras när som helst före, under eller efter provet. Om utspädningsluften inte är filtrerad skall mätningar göras på ett enda prov som tagits under provet.

Utspädningsluften skall ställas in så att filtret vid varje provsteg har en yttemperatur mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C). Den totala utspädningsfaktorn får inte vara mindre än fyra.

Observera: Vid förfarandet för stationära driftförhållanden får filtertemperaturen vara lika med eller lägre än maximalvärdet på 325 K (52 °C). Man behöver dock inte hålla sig inom temperaturintervallet 42 °C–52 °C.

Vid metoderna med ett eller flera filter skall provets massflöde genom filtret hållas på en konstant nivå i förhållande till massflödet av utspädda avgaser under alla provsteg i fullflödessystem. Denna masskvot får högst avvika ± 5 % från provstegets genomsnittliga värde, utom under de första 10 sekunderna i varje steg i system utan bypasskapacitet. Om system med delflödesutspädning och metoden med ett filter används, skall massflödet genom filtret vara konstant med en högsta avvikelse på ± 5 % från stegets genomsnittliga värde, utom under de första 10 sekunderna i varje steg i system utan bypasskapacitet.

I system med kontroll av koncentrationen av CO2 eller NOx skall CO2- eller NOx-halten mätas i början och slutet av varje prov. Bakgrundskoncentrationen av CO2 eller NOx i utspädningsluften före och efter provet får skilja sig åt med högst 100 ppm respektive 5 ppm.

Om ett system för analys av utspädda avgaser används, skall de relevanta bakgrundskoncentrationerna bestämmas genom provtagning av utspädningsluften i en provtagningssäck under hela provsekvensen.

Den kontinuerliga bakgrundskoncentrationen (ej i säck) får fastställas som genomsnittet av minst tre värden som mäts vid olika tidpunkter – i början, i slutet och vid en tidpunkt nära mitten av cykeln. På tillverkarens begäran får bakgrundsmätningarna uteslutas.”

| e) | Punkterna 3.5–3.6 skall omnumreras till 3.6–3.7. |
| --- | --- |

e)

Punkterna 3.5–3.6 skall omnumreras till 3.6–3.7.

| f) | Punkt 3.6.1 skall ersättas med följande:
  ”3.7.1   Specifikation för utrustning i enlighet med avsnitt 1A i bilaga I:
  3.7.1.1   Specifikation A
  När det gäller motorer som omfattas av avsnitt 1 A i och A iv i bilaga I, skall följande 8-stegscykel (6) följas vid dynamometerdrift i provmotorn:








  Steg | Motorvarvtal | Belastning | Vägningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nominellt varvtal | 100 | 0,15 |
| 2 | Nominellt varvtal | 75 | 0,15 |
| 3 | Nominellt varvtal | 50 | 0,15 |
| 4 | Nominellt varvtal | 10 | 0,10 |
| 5 | Mellanvarvtal | 100 | 0,10 |
| 6 | Mellanvarvtal | 75 | 0,10 |
| 7 | Mellanvarvtal | 50 | 0,10 |
| 8 | Tomgång | — | 0,15 |

f)

Punkt 3.6.1 skall ersättas med följande:

”3.7.1   Specifikation för utrustning i enlighet med avsnitt 1A i bilaga I:

3.7.1.1   Specifikation A

När det gäller motorer som omfattas av avsnitt 1 A i och A iv i bilaga I, skall följande 8-stegscykel (6) följas vid dynamometerdrift i provmotorn:

Steg

Motorvarvtal

Belastning

Vägningsfaktor

1

Nominellt varvtal

100

0,15

2

Nominellt varvtal

75

0,15

3

Nominellt varvtal

50

0,15

4

Nominellt varvtal

10

0,10

5

Mellanvarvtal

100

0,10

6

Mellanvarvtal

75

0,10

7

Mellanvarvtal

50

0,10

8

Tomgång

—

0,15

3.7.1.2   Specifikation B

När det gäller motorer som omfattas av avsnitt 1 A ii) i bilaga I, skall följande 5-stegscykel (7) följas vid dynamometerdrift i provmotorn:

| Steg | Motorvarvtal | Belastning | Vägningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nominellt varvtal | 100 | 0,05 |
| 2 | Nominellt varvtal | 75 | 0,25 |
| 3 | Nominellt varvtal | 50 | 0,30 |
| 4 | Nominellt varvtal | 25 | 0,30 |
| 5 | Nominellt varvtal | 10 | 0,10 |

Steg

Motorvarvtal

Belastning

Vägningsfaktor

1

Nominellt varvtal

100

0,05

2

Nominellt varvtal

75

0,25

3

Nominellt varvtal

50

0,30

4

Nominellt varvtal

25

0,30

5

Nominellt varvtal

10

0,10

Belastningen anges i procent av det vridmoment som motsvarar högsta kontinuerliga effektuttag, definierat som den högsta effekt som kan tas ut under en sekvens med varierande effektuttag som kan köras ett obegränsat antal timmar per år mellan angivna serviceintervall, under angivna förhållanden och om servicen utförs enligt tillverkarens anvisningar.

3.7.1.3   Specifikation C

För drivmotorer (8) för fartyg i inlandssjöfart skall ISO-provningsförfarandet enligt ISO 8178-4:2002 (E) och IMO:s Marpol 73/78, bilaga VI (NOx-kod) användas.

Drivmotorer som fungerar med en fast propellerstigningskurva skall provas på en dynamometer som använder följande 4-stegscykel (9) för stationär drift som utvecklats för att visa driften hos dieselmotorer för fartyg:

| Steg nummer | Varvtal | Belastning | Vägningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 100 % (nominellt) | 100 | 0,20 |
| 2 | 91 % | 75 | 0,50 |
| 3 | 80 % | 50 | 0,15 |
| 4 | 63 % | 25 | 0,15 |

Steg nummer

Varvtal

Belastning

Vägningsfaktor

1

100 % (nominellt)

100

0,20

2

91 %

75

0,50

3

80 %

50

0,15

4

63 %

25

0,15

Drivmotorer för inlandssjöfart med fastställt varvtal och med propeller med variabel stigning eller elektriskt koppling skall provas på en dynamometer som använder följande 4-stegscykel (10) för stationär drift och med samma belastnings- och vägningsfaktorer som i cykeln ovan men motorn skall köras i nominellt varvtal i varje steg:

| Steg nummer | Varvtal | Belastning | Vägningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | nominellt | 100 | 0,20 |
| 2 | nominellt | 75 | 0,50 |
| 3 | nominellt | 50 | 0,15 |
| 4 | nominellt | 25 | 0,15 |

Steg nummer

Varvtal

Belastning

Vägningsfaktor

1

nominellt

100

0,20

2

nominellt

75

0,50

3

nominellt

50

0,15

4

nominellt

25

0,15

3.7.1.4   Specifikation D

För motorer som omfattas av avsnitt 1 A led v i bilaga I skall följande 3-stegscykel (11) följas dynamometerdrift i provmotorn:

| Steg nummer | Varvtal | Belastning | Vägningsfaktor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | nominellt | 100 | 0,25 |
| 2 | mellanvartal | 50 | 0,15 |
| 3 | tomgång | — | 0,60 |

Steg nummer

Varvtal

Belastning

Vägningsfaktor

1

nominellt

100

0,25

2

mellanvartal

50

0,15

3

tomgång

—

0,60

| g) | Punkt 3.7.3 skall ersättas med följande:
  ”Provsekvensen påbörjas. Provet skall för samtliga provcykler genomföras i den stegordning som anges ovan.
  Under varje steg i respektive provcykel efter den inledande omställningsperioden skall det angivna varvtalet ligga inom det största värdet av ± 1 % av nominellt varvtal eller ± 3 min-1, utom vid låg tomgång som skall ligga inom de toleranser som angivits av tillverkaren. Det angivna vridmomentet skall hållas på en sådan nivå att genomsnittet över den period under vilken mätningarna görs ligger inom ± 2 % av det maximala vridmomentet vid provvarvtalet.
  Minst tio minuter är nödvändigt för varje mätpunkt. Om det vid provning av en motor krävs längre provtagningstider för att erhålla tillräcklig partikelmassa på mätfiltret får provstegstiden förlängas i nödvändig utsträckning.
  Provstegens längd skall noteras och rapporteras.
  Koncentrationen gasformiga utsläpp i avgaserna skall mätas och noteras under de sista tre minuterna i varje steg.
  Partikelprovtagningen och mätningen av de gasformiga utsläppen bör inte påbörjas innan motorstabilisering enligt tillverkarens definition har uppnåtts, och de skall avslutas samtidigt.
  Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till bränsleinsprutningspumpen eller i enlighet med tillverkarens anvisningar, och platsen för mätningen skall noteras.” |
| --- | --- |

g)

Punkt 3.7.3 skall ersättas med följande:

”Provsekvensen påbörjas. Provet skall för samtliga provcykler genomföras i den stegordning som anges ovan.

Under varje steg i respektive provcykel efter den inledande omställningsperioden skall det angivna varvtalet ligga inom det största värdet av ± 1 % av nominellt varvtal eller ± 3 min-1, utom vid låg tomgång som skall ligga inom de toleranser som angivits av tillverkaren. Det angivna vridmomentet skall hållas på en sådan nivå att genomsnittet över den period under vilken mätningarna görs ligger inom ± 2 % av det maximala vridmomentet vid provvarvtalet.

Minst tio minuter är nödvändigt för varje mätpunkt. Om det vid provning av en motor krävs längre provtagningstider för att erhålla tillräcklig partikelmassa på mätfiltret får provstegstiden förlängas i nödvändig utsträckning.

Provstegens längd skall noteras och rapporteras.

Koncentrationen gasformiga utsläpp i avgaserna skall mätas och noteras under de sista tre minuterna i varje steg.

Partikelprovtagningen och mätningen av de gasformiga utsläppen bör inte påbörjas innan motorstabilisering enligt tillverkarens definition har uppnåtts, och de skall avslutas samtidigt.

Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till bränsleinsprutningspumpen eller i enlighet med tillverkarens anvisningar, och platsen för mätningen skall noteras.”

| h) | Punkt 3.7 skall omnumreras till punkt 3.8. |
| --- | --- |

h)

Punkt 3.7 skall omnumreras till punkt 3.8.

| 4. | Följande avsnitt skall införas:
  ”4.   PROVETS GENOMFÖRANDE (NRTC-PROV)
  4.1   Inledning
  Den transienta cykeln för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg (NRTC) beskrivs i tillägg 4 till bilaga III som en transient uppdelad sekvens av normaliserade varvtal och vridmoment tillämpliga på samtliga dieselmotorer som omfattas av detta direktiv. För att kunna utföra provet på en motor måste man räkna om de normaliserade värdena till den provade motorns verkliga värden på grundval av motorns vridmomentkurva. Denna omräkning kallas denormalisering, och den resulterande provcykeln kallas den provade motorns referenscykel. Dessa referensvärden för varvtal och vridmoment skall användas när motorn provas och de återkopplade varvtalen och vridmomenten registreras. Det avslutade provet skall valideras med hjälp av en regressionsanalys mellan varvtalens och vridmomentens referens- och återkopplingsvärden.






  4.1.1 | Användning av manipulationsanordningar eller onormala strategier för kontroll av utsläpp är förbjuden. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande avsnitt skall införas:

”4.   PROVETS GENOMFÖRANDE (NRTC-PROV)

4.1   Inledning

Den transienta cykeln för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg (NRTC) beskrivs i tillägg 4 till bilaga III som en transient uppdelad sekvens av normaliserade varvtal och vridmoment tillämpliga på samtliga dieselmotorer som omfattas av detta direktiv. För att kunna utföra provet på en motor måste man räkna om de normaliserade värdena till den provade motorns verkliga värden på grundval av motorns vridmomentkurva. Denna omräkning kallas denormalisering, och den resulterande provcykeln kallas den provade motorns referenscykel. Dessa referensvärden för varvtal och vridmoment skall användas när motorn provas och de återkopplade varvtalen och vridmomenten registreras. Det avslutade provet skall valideras med hjälp av en regressionsanalys mellan varvtalens och vridmomentens referens- och återkopplingsvärden.

4.1.1

Användning av manipulationsanordningar eller onormala strategier för kontroll av utsläpp är förbjuden.

4.2   Bestämning av motorns vridmomentkurva

Innan man genererar NRTC-provcykeln i provbänken, måste motorns vridmomentkurva bestämmas.

4.2.1   Bestämning av varvtalsområdet för vridmomentkurvan

Lägsta och högsta varvtal för vridmomentkurvan definieras enligt följande:

| Lägsta varvtal | = | Tomgångsvarvtal |
| --- | --- | --- |
| Högsta varvtal | = | nhi × 1,02 eller det varvtal där vridmomentet vid full belastning sjunker till noll, om det senare varvtalet är lägre (varvid nhi är det höga varvtalet, definierat som det högsta varvtal vid vilket 70 % av den nominella effekten uppnås). |

Lägsta varvtal

=

Tomgångsvarvtal

Högsta varvtal

=

nhi × 1,02 eller det varvtal där vridmomentet vid full belastning sjunker till noll, om det senare varvtalet är lägre (varvid nhi är det höga varvtalet, definierat som det högsta varvtal vid vilket 70 % av den nominella effekten uppnås).

4.2.2   Motorns vridmomentkurva

Motorn skall varmköras på högsta effekt för att stabilisera motorparametrarna i enlighet med tillverkarens rekommendationer och god branschpraxis. När motorn har stabiliserats, bestäms vridmomentkurvan enligt följande:

4.2.2.1   Transient kurva

| a) | Motorn avlastas och körs på tomgång. |
| --- | --- |

a)

Motorn avlastas och körs på tomgång.

| b) | Motorn körs med full belastning/helt öppet spjäll och på lägsta varvtal. |
| --- | --- |

b)

Motorn körs med full belastning/helt öppet spjäll och på lägsta varvtal.

| c) | Varvtalet ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min-1 per sekund från lägsta till högsta varvtal. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund. |
| --- | --- |

c)

Varvtalet ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min-1 per sekund från lägsta till högsta varvtal. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund.

4.2.2.2   Stegkurva

| a) | Motorn avlastas och körs på tomgång. |
| --- | --- |

a)

Motorn avlastas och körs på tomgång.

| b) | Motorn körs med full belastning/helt öppet spjäll och på lägsta varvtal. |
| --- | --- |

b)

Motorn körs med full belastning/helt öppet spjäll och på lägsta varvtal.

| c) | Det lägsta varvtalet för vridmomentkurvan skall hållas vid full belastning under minst 15 sekunder, och under de sista 5 sekunderna skall det genomsnittliga vridmomentet registreras. Kurvan för det maximala vridmomentet från lägsta till högsta varvtal bestäms genom att man ökar hastigheten med högst 100 ± 20/min i taget. Varje provpunkt skall hållas under minst 15 sekunder, och under de sista 5 sekunderna skall det genomsnittliga vridmomentet registreras. |
| --- | --- |

c)

Det lägsta varvtalet för vridmomentkurvan skall hållas vid full belastning under minst 15 sekunder, och under de sista 5 sekunderna skall det genomsnittliga vridmomentet registreras. Kurvan för det maximala vridmomentet från lägsta till högsta varvtal bestäms genom att man ökar hastigheten med högst 100 ± 20/min i taget. Varje provpunkt skall hållas under minst 15 sekunder, och under de sista 5 sekunderna skall det genomsnittliga vridmomentet registreras.

4.2.3   Uppritning av vridmomentkurvan

Alla mätpunkter som registrerats enligt anvisningarna i punkt 4.2.2 binds samman med linjär interpolering mellan punkterna. Som resultat erhålls vridmomentkurvan. Den används för att omvandla de normaliserade vridmomentvärdena enligt dynamometertabellen i bilaga IV till verkliga vridmomentvärden för provcykeln enligt anvisningarna i punkt 4.3.3

4.2.4   Alternativa sätt att bestämma vridmomentkurvan

Om en tillverkare anser att ovanstående förfaranden inte är säkra eller representativa för en viss motor, får alternativa metoder användas. Dessa alternativa metoder måste uppfylla syftet med de beskrivna förfarandena för bestämning av vridmomentkurvan, nämligen att bestämma det högsta tillgängliga vridmomentet vid alla varvtal som uppnås under provcyklerna. Om man av säkerhetsskäl, eller av det skäl att förfarandena inte är representativa, gör avsteg från de förfaranden för bestämning av vridmomentkurvan som beskrivs i denna punkt, skall avstegen godkännas av de berörda parterna med en motivering för varför avstegen får göras. Under inga omständigheter får dock vridmomentkurvan köras med fallande motorvarvtal när det gäller styrda motorer eller motorer med turboladdare.

4.2.5   Förnyad bestämning av vridmomentkurvan

Vridmomentkurvan behöver inte bestämmas före varenda provcykel. Vridmomentkurvan för en motor behöver bestämmas före en provcykel bara

| — | om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen, eller |
| --- | --- |

—

om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen, eller

| — | om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn, vilka kan tänkas påverka motorns prestanda. |
| --- | --- |

—

om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn, vilka kan tänkas påverka motorns prestanda.

4.3   Bestämning av referenscykeln

4.3.1   Referensvarvtal

Referensvarvtalet (nref) motsvarar det normaliserade varvtalet 100 % i dynamometertabellen i tillägg 4 till bilaga III. Motorns verkliga cykel beräknas genom denormalisering till referensvarvtalet och beror naturligtvis i hög grad på vilket referensvarvtal som väljs. Referensvarvtalet fastställs med hjälp av definitionen

nref = lågt varvtal + 0,95 × (högt varvtal – lågt varvtal)

(högt varvtal är det högsta varvtal vid vilket 70 % av den nominella effekten uppnås, lågt varvtal är det lägsta varvtal vid vilket 50 % av den nominella effekten uppnås).

4.3.2   Beräkning av verkligt varvtal

Det normaliserade varvtalet räknas om till det verkliga varvtalet med följande formel:

Image

4.3.3   Beräkning av verkligt vridmoment

Vridmomentet enligt dynamometertabellen i tillägg 4 till bilaga III är normaliserat till procent av högsta vridmoment vid respektive varvtal. Referenscykelns vridmoment räknas om till verkliga värden med hjälp av vridmomentkurvan, som bestämts enligt anvisningarna i punkt 4.2.2 enligt följande:

Image

för respektive verkligt varvtal bestämt enligt avsnitt 4.3.2.

4.3.4   Exempel på beräkning av verkliga värden (denormalisering)

Följande provpunkt skall omräknas till verkligt värde:

Varvtal i % = 43 %

Vridmoment i % = 82 %

Med följande givna värden:

Referensvarvtal = 2 200/min

Tomgångsvarvtal = 600/min

blir

Image

där det högsta vridmomentet som avläses i vridmomentkurvan vid 1 288/min är 700Nm.

Image

4.4   Dynamometer

| 4.4.1 | När man använder en belastningsmätare, skall vridmomentsignalen överföras till motoraxeln och dynamometerns tröghet beaktas. Motorns verkliga vridmoment är det vridmoment som avläses på belastningsmätaren plus bromsens tröghetsmoment multiplicerat med vinkelaccelerationen. Styrsystemet måste beräkna detta i realtid. |
| --- | --- |

4.4.1

När man använder en belastningsmätare, skall vridmomentsignalen överföras till motoraxeln och dynamometerns tröghet beaktas. Motorns verkliga vridmoment är det vridmoment som avläses på belastningsmätaren plus bromsens tröghetsmoment multiplicerat med vinkelaccelerationen. Styrsystemet måste beräkna detta i realtid.

| 4.4.2 | Om motorn provas med en virvelströmsdynamometer, bör antalet punkter där differensen

  är mindre än – 5 % av toppvridmomentet inte överstiga 30 (varvid Tsp är det begärda vridmomentet,

  motorvarvtalets derivata och

  virvelströmsdynamometerns rotationströghet). |
| --- | --- |

4.4.2

Image

Image

Image

4.5   Utsläppsprov

Provsekvensen framgår av följande flödesdiagram:

Image

Vid behov kan man före själva mätcykeln köra en eller flera övningscykler för att kontrollera motorn, provbänken och utsläppssystemen.

4.5.1   Förberedelse av provtagningsfiltren

Minst en timme före provet placeras varje filter i en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luftväxling, och som placeras i en vägningskammare för stabilisering. Efter stabiliseringen vägs varje filter och vikten noteras. Filtret förvaras sedan i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare fram till provet. Filtret skall användas inom åtta timmar efter att ha tagits ur vägningskammaren. Tareringsvikten skall noteras.

4.5.2   Installation av mätutrustningen

Instrument och provtagningssonder installeras på föreskrivet sätt. Avgasröret skall i förekommande fall anslutas till systemet för fullflödesutspädning.

4.5.3   Start och konditionering av utspädningssystemet och motorn

Utspädningssystemet och motorn startas och varmkörs. Provtagningssystemet konditioneras med motorn i drift med nominellt varvtal och 100 % vridmoment under minst 20 minuter, medan man samtidigt kör delflödessystemet eller fullflödes-CVS-systemet med utspädningssystem i två steg. Övningsprov av partikelutsläpp samlas upp. Partikelprovfiltren behöver varken stabiliseras eller vägas och kan kasseras. Filtret får bytas under konditioneringen under förutsättning att den totala provtagningstiden genom filtren och provtagningssystemen är längre än 20 minuter. Flödena ställs in så att de ungefär motsvarar de flöden som valts för transient provning. Vid behov minskas vridmomentet från 100 % vridmoment med bibehållet nominellt varvtal så att den specificerade maximala temperaturen i provtagningsområdet på 191 °C inte överskrids.

4.5.4   Start av partikelprovtagningssystemet

Partikelprovtagningssystemet startas och körs på bypass. Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom man tar ett prov av utspädningsluften före avgasernas inlopp i utspädningstunneln. Partikelbakgrundsprovet bör samlas upp under den transienta cykeln, om det finns ett annat partikelprovtagningssystem. I annat fall kan man använda det partikelprovtagningssystem som använts för att samla upp partiklar i den transienta cykeln. Om filtrerad utspädningsluft används, kan en enda mätning av bakgrundsnivån göras före eller efter provet. Om utspädningsluften inte är filtrerad, kan mätningar göras före början och efter slutet av provcykeln, varefter genomsnittet av värdena beräknas.

4.5.5   Justering av utspädningssystemet

Det totala utspädda avgasflödet i ett system med fullflödesutspädning, eller det utspädda avgasflödet genom ett system med delflödesutspädning, skall ställas in så att man eliminerar vattenkondensering i systemet och så att filtret har maximal yttemperatur på mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C).

4.5.6   Kontroll av analysatorerna

Utsläppsanalysatorernas nollpunkt och mätområde ställs in. Om provtagningssäckar används, skall de tömmas på luft.

4.5.7   Start av motorn

Den stabiliserade motorn skall startas inom 5 minuter efter avslutad uppvärmning i enlighet med tillverkarens anvisningar i instruktionsboken, antingen med en startmotor som används i produktionen eller med dynamometern. Alternativt kan man också, utan att stänga av motorn dessemellan, starta provet inom 5 minuter av motorns konditioneringsfas när motorn har frikopplats.

4.5.8   Provning

4.5.8.1   Provsekvens

Sekvensen inleds när motorn startas från att ha varit avstängd efter konditioneringsfasen eller när den frikopplats, om man startar direkt under motorns konditioneringsfas med motorn i gång. Provet skall utföras enligt den referenscykel som beskrivs i tillägg 4 till bilaga III. Börvärdeskommandona för varvtal och vridmoment skall ges 5 gånger per sekund eller oftare (10 gånger per sekund rekommenderas). Börvärdena beräknas genom linjär interpolering mellan referenscykelns börvärden för frekvensen 1 gång per sekund. Återkopplingssignalerna för varvtal och vridmoment skall registreras minst en gång per sekund under provcykeln, och det är tillåtet att filtrera signalerna elektroniskt.

4.5.8.2   Analysatorreaktion

När man startar motorn eller provsekvensen – det senare om provcykeln startas direkt under konditioneringsfasen – skall man samtidigt starta mätutrustningen, närmare bestämt genom att

| — | starta insamling eller analys av utspädningsluft, om ett system med fullflödesutspädning används, |
| --- | --- |

—

starta insamling eller analys av utspädningsluft, om ett system med fullflödesutspädning används,

| — | starta uppsamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna, beroende på vilken metod som tillämpas, |
| --- | --- |

—

starta uppsamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna, beroende på vilken metod som tillämpas,

| — | starta mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras, |
| --- | --- |

—

starta mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras,

| — | starta registrering av avgasmassflödet, om ett system för analys av outspädda avgaser används, |
| --- | --- |

—

starta registrering av avgasmassflödet, om ett system för analys av outspädda avgaser används,

| — | starta registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment. |
| --- | --- |

—

starta registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment.

Om man mäter outspädda avgaser, skall utsläppens koncentrationer (HC, CO och NOx) och avgasmassflödet mätas kontinuerligt och lagras i ett datorsystem med en frekvens på minst 2 gånger per sekund. Alla övriga värden kan registreras med en frekvens på minst 1 gång per sekund. Om man använder analoga analysatorer, skall reaktionen registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas online eller offline under provresultatens behandling.

Om man använder ett system med fullflödesutspädning, skall HC och NOx mätas kontinuerligt i utspädningstunneln minst 2 gånger per sekund. De genomsnittliga koncentrationerna bestäms genom integrering av analysatorsignalerna under hela provcykeln. Systemets responstid får vara högst 20 sekunder, och den skall vid behov anpassas till CVS-flödets variationer och avvikelser i fråga om provtagningstid per provcykel. CO och CO2 skall bestämmas genom integrering eller genom analys av de koncentrationer i provtagningssäcken som samlats upp under hela provcykeln. Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsluften skall bestämmas genom integrering eller genom uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga parametrar som behöver mätas skall registreras med minst en mätning per sekund (1 Hz).

4.5.8.3   Partikelprovtagning

När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt under konditioneringsfasen – skall partikelprovtagningssystemet kopplas om från bypass till partikeluppsamling.

Om ett system med delflödesutspädning används, skall provtagningspumparna (en eller flera) ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls proportionellt mot avgasmassflödet.

Om ett system med fullflödesutspädning används, skall provtagningspumparna (en eller flera) ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls inom ± 5 % av det inställda flödet. Om flödeskompensering används (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet), måste man visa att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovflödet inte varierar med mer än ± 5 % av det inställda värdet (med undantag av de första 10 sekunderna av provtagningen).

Observera: Vid användning av dubbelutspädning är provtagningsflödet nettoskillnaden mellan flödet genom provtagningsfiltren och den sekundära utspädningsluftens flöde.

Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätarna (en eller flera) eller flödesinstrumentet skall registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas under hela provcykeln (med en avvikelse på högst ± 5 %) på grund av stor partikelmassa på filtret, skall provet ogiltigförklaras. Provet skall då göras om med ett lägre flöde och/eller filter med större diameter.

4.5.8.4   Motorstopp

Om motorn stannar någon gång under provcykeln, skall den konditioneras och startas om, varefter provet upprepas. Om det under provcykeln uppstår fel på någon del av den nödvändiga provutrustningen, skall provet ogiltigförklaras.

4.5.8.5   Arbetsmoment efter provet

När provet avslutats skall mätningen av avgasmassflödet, den utspädda avgasvolymen, gasflödet till uppsamlingssäckarna och partikelprovtagningspumpen stoppas. För integrerande analysatorsystem skall provtagningen fortsätta tills systemets responstider har löpt ut.

Om uppsamlingssäckar används, skall koncentrationerna i dem analyseras så snart som möjligt och allra senast 20 minuter efter provcykelns slut.

Efter avgasprovet används en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare för efterkontroll av analysatorerna. Provet skall anses godtagbart om skillnaden mellan resultaten före och efter provet är mindre än 2 % av spänngasvärdet.

Partikelfiltren skall ställas tillbaka i vägningskammaren senast en timme efter avslutat prov. De skall konditioneras i en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luftväxling, i minst en timma och därpå vägas. Filtrens bruttovikt registreras.

4.6   Verifiering av provresultaten

4.6.1   Kompensering för tidsfördröjning mellan börvärdessignal och återkopplad signal

För att minimera effekten av tidsfördröjningen mellan de återkopplade varvtals- och vridmomentsignalerna respektive referenscykelns signaler (börvärdessignalerna) är det tillåtet att förskjuta hela den återkopplade signalsekvensen framåt eller bakåt i tiden i förhållande till referenscykeln. I sådant fall skall både varvtal och vridmoment förskjutas med samma tidslängd och i samma riktning.

4.6.2   Beräkning av det arbete som genereras under provcykeln

Det verkliga arbete som genereras under provcykeln, Wact (kWh), beräknas med hjälp av alla registrerade värdepar av återkopplade varvtal och vridmoment. Det verkliga arbete, Wact, som provcykeln genererat används för jämförelse med referenscykelns arbete, Wref, och för beräkning av de specifika utsläppen. Samma metod skall användas för integrering av både referenscykelns effekt och den verkliga effekten. Om värden skall bestämmas i punkter mellan angränsande värden i referenscykeln eller mellan uppmätta värden, skall linjär interpolering användas.

Vid integrering av referenscykelns arbete och det verkliga arbetet skall alla negativa vridmomentvärden ges värdet noll och tas med. Om integreringen görs för en provtagningsfrekvens på mindre än 5 mätningar per sekund och om vridmomentvärdet under ett givet tidsavsnitt ändras från positivt till negativt eller från negativt till positivt, skall den negativa delen ges värdet noll, dvs. den skall inte tas med i det integrerade värdet. Däremot skall den positiva delen tas med i det integrerade värdet.

Wact får avvika med maximalt – 15 % och + 5 % från Wref.

4.6.3   Statistisk validering av provcykeln

Linjära regressioner mellan återkopplingsvärdena och referensvärdena skall utföras för varvtal, vridmoment och effekt. Detta görs efter att en eventuell kompensering för tidsfördröjningen gjorts om detta alternativ väljs. Minsta kvadrat-metoden skall användas med bäst anpassade funktion på formeln

y = mx + b

där:

| y | = | återkopplingsvärde (verkligt värde) för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW), |
| --- | --- | --- |
| m | = | regressionslinjens lutningskoefficient, |
| x | = | referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW), |
| b | = | regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln. |

y

=

återkopplingsvärde (verkligt värde) för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW),

m

=

regressionslinjens lutningskoefficient,

x

=

referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW),

b

=

regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.

Skattningens standardavvikelse (SE) för regressionen av y på x samt förklaringsgraden (r2) skall beräknas för varje regressionslinje.

Denna analys bör göras med en frekvens på en punkt per sekund. För att ett prov skall anses som giltigt måste villkoren i tabell 1 vara uppfyllda:

Tabell 1 —   Regressionslinjetoleranser

| | Varvtal | Vridmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Skattningens standardavvikelse (SE) för regressionen av y på x | max. 100 min-1 | Max. 13 % av det maximala vridmomentet från bestämningen av vridmomentkurvan | Max. 8 % av maxeffekten från bestämningen av vridmomentkurvan |
| Regressionslinjens lutningskoefficient (m) | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Förklaringsgrad (r2) | Min. 0,9700 | Min. 0,8800 | Min. 0,9100 |
| Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln (b) | ± 50 min-1 | ± 20 Nm eller ± 2 % av maximalt vridmoment, om det senare värdet är högre | ± 4 kW eller ± 2 % av maximal effekt, om det senare värdet är högre |

Varvtal

Vridmoment

Effekt

Skattningens standardavvikelse (SE) för regressionen av y på x

max. 100 min-1

Max. 13 % av det maximala vridmomentet från bestämningen av vridmomentkurvan

Max. 8 % av maxeffekten från bestämningen av vridmomentkurvan

Regressionslinjens lutningskoefficient (m)

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Förklaringsgrad (r2)

Min. 0,9700

Min. 0,8800

Min. 0,9100

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln (b)

± 50 min-1

± 20 Nm eller ± 2 % av maximalt vridmoment, om det senare värdet är högre

± 4 kW eller ± 2 % av maximal effekt, om det senare värdet är högre

Endast i syfte att beräkna regressionen är det tillåtet att före beräkningen utesluta enstaka mätpunkter som uppfyller villkoren i tabell 2. De får dock inte uteslutas när man beräknar cykelns arbete och utsläppen. En tomgångspunkt definieras som en punkt med ett normaliserat referensvridmoment på 0 % och ett normaliserat referensvarvtal på 0 %. Man får utesluta punkter i hela eller någon del av cykeln.

Tabell 2 —   Villkor för uteslutning av enstaka punkter från regressionsanalysen (uteslutna punkter måste specificeras)

| Villkor | Varvtal och/eller vridmoment och/eller effektpunkter som får uteslutas med hänvisning till villkoren i vänstra kolumnen |
| --- | --- |
| Första 24 (±1) s och sista 25 s | Varvtal, vridmoment och effekt |
| Helt öppet spjäll och vridmomentsåterkoppling < 95 % av referensvridmoment | Vridmoment och/eller effekt |
| Helt öppet spjäll och varvtalsåterkoppling < 95 % av referensvarvtal | Varvtal och/eller effekt |
| Stängt spjäll, varvtalsåterkoppling > tomgångsvarvtal + 50 min-1, och vridmomentsåterkoppling > 105 % av referensvridmoment | Vridmoment och/eller effekt |
| Stängt spjäll, varvtalsåterkoppling ≤ tomgångsvarvtal + 50 min-1, och vridmomentsåterkoppling = av tillverkaren fastställt/uppmätt tomgångsvridmoment ± 2 % av maximalt vridmoment | Varvtal och/eller effekt |
| Stängt spjäll och varvtalsåterkoppling > 105 % av referensvarvtal | Varvtal och/eller effekt” |

Villkor

Varvtal och/eller vridmoment och/eller effektpunkter som får uteslutas med hänvisning till villkoren i vänstra kolumnen

Första 24 (±1) s och sista 25 s

Varvtal, vridmoment och effekt

Helt öppet spjäll och vridmomentsåterkoppling < 95 % av referensvridmoment

Vridmoment och/eller effekt

Helt öppet spjäll och varvtalsåterkoppling < 95 % av referensvarvtal

Varvtal och/eller effekt

Stängt spjäll, varvtalsåterkoppling > tomgångsvarvtal + 50 min-1, och vridmomentsåterkoppling > 105 % av referensvridmoment

Vridmoment och/eller effekt

Stängt spjäll, varvtalsåterkoppling ≤ tomgångsvarvtal + 50 min-1, och vridmomentsåterkoppling = av tillverkaren fastställt/uppmätt tomgångsvridmoment ± 2 % av maximalt vridmoment

Varvtal och/eller effekt

Stängt spjäll och varvtalsåterkoppling > 105 % av referensvarvtal

Varvtal och/eller effekt”

| 5. | Tillägg 1 skall ersättas med följande:

  ”Tillägg 1
  MÄT- OCH PROVTAGNINGSMETODER
  1.   MÄT- OCH PROVTAGNINGSMETODER (NRSC-PROV)
  Gas- och partikelformiga ämnen som släpps ut av motorn skall mätas med hjälp av de metoder som beskrivs i bilagaVI. Metoderna i bilagaVI beskriver de rekommenderade analyssystemen för gasformiga utsläpp (avsnitt 1.1) och de rekommenderade systemen för partikelutspädning och partikelprovtagning (avsnitt 1.2).
  1.1   Dynamometerspecifikation
  En motordynamometer med de egenskaper som krävs för att genomföra den provcykel som beskrivs i avsnitt 3.7.1 i bilagaIII skall användas. Utrustningen för mätning av vridmoment och varvtal skall möjliggöra effektmätning inom de angivna gränserna. Ytterligare beräkningar kan bli nödvändiga. Mätutrustningens noggrannhet skall vara sådan att de maximala toleranser som anges i punkt 1.3. inte överskrids.
  1.2   Avgasflöde
  Avgasflödet skall bestämmas med en av de metoder som anges i avsnitten 1.2.1–1.2.4.
  1.2.1   Metod med direkt mätning
  Direkt mätning av avgasflödet med flödesmunstycke eller motsvarande mätsystem (för närmare upplysningar se ISO 5167:2000).

  Observera: Direkt mätning av avgasflödet är en svår uppgift. Försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undvika mätfel som ger fel utsläppsvärden.
  1.2.2   Metod med mätning av luft och bränsle
  Mätning av luftflödet och bränsleflödet.
  Luft- och bränsleflödesmätare med den noggrannhet som anges i avsnitt 1.3 skall användas.
  Beräkningen av avgasflödet skall göras enligt följande formel:
  GEXHW = GAIRW + GFUEL (massflöde avgaser på våt bas)
  1.2.3   Kolbalansmetoden
  Beräkning av avgasmassan utifrån bränsleförbrukning och avgaskoncentrationer med hjälp av kolbalansmetoden (se tillägg 3 till bilaga III).
  1.2.4   Metod med spårgasmätning
  Mätning av koncentrationen av en spårgas i avgaserna. En känd mängd inert gas (t.ex. rent helium) sprutas in i avgasflödet som spårgas. Gasen blandar sig med och späds ut av avgaserna men får inte reagera i avgasröret. Gasens koncentration i avgasprovet mäts.
  För en fullständig blandning av spårgasen placeras avgasprovtagningssonden minst 1m eller 30 gånger avgasrörets diameter, om det senare värdet är högre, nedströms spårgasens insprutningspunkt. Provtagningssonden får placeras närmare insprutningspunkten, om man verifierat fullständig blandning genom att jämföra spårgasens koncentration med referenskoncentrationen när gasen sprutas in uppströms i motorn.
  Spårgasflödet skall ställas in så att spårgaskoncentrationen vid tomgångsvarvtal och efter blandning är lägre än fullt skalutslag på gasanalysatorn.
  Beräkningen av avgasflödet skall göras enligt följande formel:



  där








  GEXHW | = | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| GT | = | spårgasflöde (cm3/min) |
| concmix | = | spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm) |
| ρEXH | = | avgasernas densitet (kg/m3) |
| conca | = | spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm) |

5.

Tillägg 1 skall ersättas med följande:

”Tillägg 1

MÄT- OCH PROVTAGNINGSMETODER

1.   MÄT- OCH PROVTAGNINGSMETODER (NRSC-PROV)

Gas- och partikelformiga ämnen som släpps ut av motorn skall mätas med hjälp av de metoder som beskrivs i bilagaVI. Metoderna i bilagaVI beskriver de rekommenderade analyssystemen för gasformiga utsläpp (avsnitt 1.1) och de rekommenderade systemen för partikelutspädning och partikelprovtagning (avsnitt 1.2).

1.1   Dynamometerspecifikation

En motordynamometer med de egenskaper som krävs för att genomföra den provcykel som beskrivs i avsnitt 3.7.1 i bilagaIII skall användas. Utrustningen för mätning av vridmoment och varvtal skall möjliggöra effektmätning inom de angivna gränserna. Ytterligare beräkningar kan bli nödvändiga. Mätutrustningens noggrannhet skall vara sådan att de maximala toleranser som anges i punkt 1.3. inte överskrids.

1.2   Avgasflöde

Avgasflödet skall bestämmas med en av de metoder som anges i avsnitten 1.2.1–1.2.4.

1.2.1   Metod med direkt mätning

Direkt mätning av avgasflödet med flödesmunstycke eller motsvarande mätsystem (för närmare upplysningar se ISO 5167:2000).

Observera: Direkt mätning av avgasflödet är en svår uppgift. Försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undvika mätfel som ger fel utsläppsvärden.

1.2.2   Metod med mätning av luft och bränsle

Mätning av luftflödet och bränsleflödet.

Luft- och bränsleflödesmätare med den noggrannhet som anges i avsnitt 1.3 skall användas.

Beräkningen av avgasflödet skall göras enligt följande formel:

GEXHW = GAIRW + GFUEL (massflöde avgaser på våt bas)

1.2.3   Kolbalansmetoden

Beräkning av avgasmassan utifrån bränsleförbrukning och avgaskoncentrationer med hjälp av kolbalansmetoden (se tillägg 3 till bilaga III).

1.2.4   Metod med spårgasmätning

Mätning av koncentrationen av en spårgas i avgaserna. En känd mängd inert gas (t.ex. rent helium) sprutas in i avgasflödet som spårgas. Gasen blandar sig med och späds ut av avgaserna men får inte reagera i avgasröret. Gasens koncentration i avgasprovet mäts.

För en fullständig blandning av spårgasen placeras avgasprovtagningssonden minst 1m eller 30 gånger avgasrörets diameter, om det senare värdet är högre, nedströms spårgasens insprutningspunkt. Provtagningssonden får placeras närmare insprutningspunkten, om man verifierat fullständig blandning genom att jämföra spårgasens koncentration med referenskoncentrationen när gasen sprutas in uppströms i motorn.

Spårgasflödet skall ställas in så att spårgaskoncentrationen vid tomgångsvarvtal och efter blandning är lägre än fullt skalutslag på gasanalysatorn.

Beräkningen av avgasflödet skall göras enligt följande formel:

Image

där

GEXHW

=

momentant avgasmassflöde (kg/s)

GT

=

spårgasflöde (cm3/min)

concmix

=

spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm)

ρEXH

=

avgasernas densitet (kg/m3)

conca

=

spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm)

Spårgasens bakgrundskoncentration (conc
  a) kan bestämmas som genomsnittet av de bakgrundskoncentrationer som mäts omedelbart före och efter provningen.

Om bakgrundskoncentrationen är lägre än 1 % av spårgasens koncentration efter blandning (conc
  mix.) vid maximalt avgasflöde, får man bortse från bakgrundskoncentrationen.

Hela systemet skall uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet och kalibreras i enlighet med avsnitt 1.11.2 i tillägg 2.

1.2.5   Metod med mätning av luftflöde och luft – bränsleförhållande

Beräkning av avgasmassan utifrån luftflöde och luft – bränsleförhållande. Beräkningen av det momentana avgasmassflödet skall göras enligt följande formel, varvid

Image

Image

Image

där

| A/Fst | = | stökiometriskt luft – bränsleförhållande (kg/kg) |
| --- | --- | --- |
| λ | = | relativt luft – bränsleförhållande |
| conc2 | = | koncentration av torr CO2 (%) |
| concCO | = | koncentration av torr CO (ppm) |
| concHC | = | koncentration av HC (ppm) |

A/Fst

=

stökiometriskt luft – bränsleförhållande (kg/kg)

λ

=

relativt luft – bränsleförhållande

conc2

=

koncentration av torr CO2 (%)

concCO

=

koncentration av torr CO (ppm)

concHC

=

koncentration av HC (ppm)

Observera: Beräkningen gäller diesel med ett H/C-förhållande lika med 1,8.

Luftflödesmätaren skall uppfylla de noggrannhetskrav som specificeras i tabell 3, CO2analysatorn skall uppfylla kraven i avsnitt 1.4.1, och hela systemet skall uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet.

Alternativt kan man använda utrustning för mätning av luft – bränsleförhållandet, exempelvis en sensor av Zirconia-typ, för att mäta det relativa luft – bränsleförhållandet i enlighet med specifikationerna i avsnitt 1.4.4.

1.2.6   Totalt flöde utspädda avgaser

Om ett system med fullflödesutspädning används, skall de utspädda avgasernas totala flöde (GTOTW) mätas med PDP, CFV eller SSV (punkt 1.2.1.2 i bilagaVI). Noggrannheten skall uppfylla kraven i avsnitt 2.2 i tillägg 2 till bilagaIII.

1.3   Noggrannhet

Kalibreringen av samtliga mätinstrument skall göras i enlighet med nationella (eller internationella) standarder och uppfylla de krav som anges i tabell 3:

Tabell 3 —   Mätinstrumentens noggrannhet

| Nr | Mätinstrument | Noggrannhet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Motorvarvtal | ± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn |
| 2 | Vridmoment | ± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn |
| 3 | Bränsleförbrukning | ± 2 % av maxvärdet för motorn |
| 4 | Luftförbrukning | ± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn |
| 5 | Avgasflöde | ± det högsta av följande värden: 2,5 % av avläst värde eller ± 1,5 % av maxvärdet för motorn |
| 6 | Temperaturer ≤ 600 K | ± 2 K absolutvärde |
| 7 | Temperaturer > 600 K | ± 1 % av avläst värde |
| 8 | Avgastryck | ± 0,2 kPa absolutvärde |
| 9 | Inloppsluftens undertryck | ± 0,05 kPa absolutvärde |
| 10 | Atmosfärtryck | ± 0,1 kPa absolutvärde |
| 11 | Övriga tryck | ± 0,1 kPa absolutvärde |
| 12 | Absolut luftfuktighet | ± 5 % av avläst värde |
| 13 | Luftflödets utspädning | ± 2 % av avläst värde |
| 14 | Utspätt avgasflöde | ± 2 % av avläst värde |

Nr

Mätinstrument

Noggrannhet

1

Motorvarvtal

± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn

2

Vridmoment

± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn

3

Bränsleförbrukning

± 2 % av maxvärdet för motorn

4

Luftförbrukning

± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn

5

Avgasflöde

± det högsta av följande värden: 2,5 % av avläst värde eller ± 1,5 % av maxvärdet för motorn

6

Temperaturer ≤ 600 K

± 2 K absolutvärde

7

Temperaturer > 600 K

± 1 % av avläst värde

8

Avgastryck

± 0,2 kPa absolutvärde

9

Inloppsluftens undertryck

± 0,05 kPa absolutvärde

10

Atmosfärtryck

± 0,1 kPa absolutvärde

11

Övriga tryck

± 0,1 kPa absolutvärde

12

Absolut luftfuktighet

± 5 % av avläst värde

13

Luftflödets utspädning

± 2 % av avläst värde

14

Utspätt avgasflöde

± 2 % av avläst värde

1.4   Bestämning av gasformiga ämnen

1.4.1   Allmänna analysatorspecifikationer

Analysatorerna skall ha ett mätområde som är lämpligt för den noggrannhet som krävs vid mätning av koncentrationerna av ämnen i avgaserna (punkt 1.4.1.1). Analysatorerna bör ställas in på ett sådant sätt att den uppmätta koncentrationen ligger på mellan 15 och 100 % av fullt skalutslag.

Om det fulla skalvärdet är 155 ppm (eller ppm C) eller lägre, eller om avläsningssystem (datorer, datainsamlare) som ger tillräcklig noggrannhet och avläsningsnoggrannhet under 15 % av fullt skalutslag används, kan även koncentrationer under 15 % av fullt skalutslag godtas. I sådana fall skall ytterligare kalibreringar göras för att säkerställa kalibreringskurvornas noggrannhet – punkt 1.5.5.2 i tillägg 2 till bilaga III.

Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet (EMC) skall ligga på en sådan nivå att ytterligare fel minimeras.

1.4.1.1   Mätfel

Analysatorn får inte avvika från den nominella kalibreringspunkten med mer än ±2 % av avläst värde eller ± 0,3 % av hela mätområdet, om det senare värdet är högre.

Observera: I denna standard avses med noggrannhet avvikelsen mellan avläst värde på analysatorn och de nominella kalibreringsvärden som erhålls med hjälp av en kalibreringsgas (≡ verkligt värde).

1.4.1.2   Repeterbarhet

Repeterbarheten, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid tio upprepade reaktioner på en viss kalibrerings- eller spänngas, får inte vara större än ± 1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje mätområde över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ± 2 % av varje mätområde under 155 ppm (eller ppm C) som används.

1.4.1.3   Störningar

Analysatorns största reaktionsvariation på nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser över en tiosekundersperiod får inte överstiga 2 % av fullt skalutslag för samtliga mätområden som används.

1.4.1.4   Nollpunktsavvikelse

Nollpunktsavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. Nollpunktsreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en nollställningsgas under ett 30-sekundersintervall.

1.4.1.5   Spännavvikelse

Spännavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. Spänn definieras som skillnaden mellan spännutslag och nollpunktsutslag. Spännreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en spänngas under ett 30 sekundersintervall.

1.4.2   Gastorkning

Torkanordningen (ej obligatorisk) skall ha minimal inverkan på koncentrationen av de gaser som mäts. Kemiska torkare är inte godtagbara som metod för att avlägsna vatten från provet.

1.4.3   Analysatorer

I avsnitten 1.4.3.1–1.4.3.5 beskrivs de mätprinciper som skall användas. En detaljerad beskrivning av mätsystemen finns i bilagaVI.

De gaser som skall mätas skall analyseras med hjälp av följande instrument. För olinjära analysatorer är det tillåtet att använda linjaritetskretsar.

1.4.3.1   Analys av kolmonoxid (CO)

Kolmonoxidanalysatorn skall vara en infrarödanalysator med spridningsoptik av absorptionstyp.

1.4.3.2   Analys av koldioxid (CO2)

Koldioxidanalysatorn skall vara en infrarödanalysator med spridningsoptik av absorptionstyp.

1.4.3.3   Analys av kolväten (HC)

Kolväteanalysatorn skall vara av typen uppvärmd flamjonisationsdetektor (HFID) med uppvärmda detektorer, ventiler, rörledningar etc., så att gasens temperatur hålls vid 463 K (190 °C) ± 10 K.

1.4.3.4   Analys av kväveoxider (NOx)

Analysatorn för kväveoxider skall vara av typen kemiluminiscensdetektor (CLD) eller uppvärmd kemiluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen görs på våt bas, skall en HCLD med omvandlare som hålls på en temperatur över 328 K (55 °C) användas, förutsatt att vattendämpningskontrollen (punkt 1.9.2.2 i tillägg 2 till bilagaIII) utförts med tillfredsställande resultat.

Provtagningsbanan skall för både CLD och HCLD ha en väggtemperatur på mellan 328 och 473 K (55 °C–200 °C) fram till omvandlaren (torr mätning) respektive analysatorn (våt mätning).

1.4.4   Mätning av luft – bränsleförhållande

Utrustningen för mätning av luft – bränsleförhållandet, som används för att bestämma avgasflödet i enlighet med punkt 1.2.5, skall vara en sensor med stort mätområde eller en lambdasensor av Zirconia-typ.

Sensorn skall monteras direkt på avgasröret, där avgastemperaturen är tillräckligt hög för att eliminera vattenkondensering.

Sensorns, och den inbyggda elektronikens, noggrannhet skall ligga inom

| | ± 3 % av avläst värde λ < 2 |
| --- | --- |

± 3 % av avläst värde λ < 2

| | ± 5 % av avläst värde 2 ≤ λ < 5 |
| --- | --- |

± 5 % av avläst värde 2 ≤ λ < 5

| | ± 10 % av avläst värde 5 ≤ λ |
| --- | --- |

± 10 % av avläst värde 5 ≤ λ

För att uppfylla ovannämnda noggrannhetskrav skall man kalibrera sensorn enligt instrumenttillverkarens anvisningar.

1.4.5   Provtagning av gasformiga utsläpp

Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp skall i den mån detta är tillämpligt placeras minst 0,5 m eller tre gånger avgasrörets diameter – beroende på vilket avstånd som är störst – framför avgassystemets utsläpp och tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 °C) vid sonden.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör skall sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, är det tillåtet att ta ett prov separat från varje grupp och beräkna det genomsnittliga avgasutsläppet. Andra metoder som har visat sig ge samma resultat som de ovan angivna får användas. Vid beräkning av avgasutsläppen skall motorns totala avgasmassflöde användas.

Om avgasernas sammansättning påverkas av ett system för efterbehandling av avgaser, skall avgasprovet tas uppströms denna anordning under provskede I och nedströms denna anordning under provskede II. Om ett fullflödessystem används för bestämning av partiklarna kan de gasformiga utsläppen även bestämmas i de utspädda avgaserna. Provtagningssonderna skall vara nära partikelprovtagningssonden i utspädningstunneln (DT punkt 1.2.1.2 i bilaga VI och PSP avsnitt 1.2.2 i bilaga VI). CO och CO2 får alternativt bestämmas genom provtagning i säck med påföljande mätning av koncentrationen i provtagningssäcken.

1.5   Bestämning av partiklar

För bestämningen av partiklar krävs ett utspädningssystem. Utspädning kan ske genom ett system med delflödesutspädning eller ett system med fullflödesutspädning. Utspädningssystemets flödeskapacitet skall vara tillräcklig för att fullständigt eliminera vattenkondensering i utspädnings- och provtagningssystemen samt hålla den utspädda avgasen mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C) omedelbart framför filterhållaren. Avfuktning av utspädningsluften innan denna kommer in i utspädningssystemet är tillåten om luftfuktigheten är hög. Förvärmning av utspädningsluften till en temperatur över gränsen på 303 K (30 °C) rekommenderas, om den omgivande temperaturen ligger under 293 K (20 °C). Temperaturen hos utspädningsluften får emellertid inte överstiga 325 K (52 °C), innan avgasen leds in i utspädningstunneln.

Observera: Vid förfarandet för stationära driftförhållanden får filtertemperaturen vara lika med eller lägre än maximalvärdet på 325 K (52 °C). Man behöver dock inte hålla sig inom temperaturintervallet 42 °C–52 °C.

I ett system med delflödesutspädning skall partikelprovtagningssonden placeras framför och nära gassonden enligt definition i avsnitt 4.4 och i enlighet med EP och SP i figur 4–12 i punkt 1.2.1.1 i bilaga VI.

Systemet med delflödesutspädning skall vara utformat så att avgasströmmen delas i två delar, varav den mindre späds ut med luft och därefter används för partikelmätning. Det är väsentligt att utspädningsfaktorn bestäms med stor noggrannhet. Olika metoder för delning kan användas, varvid den använda delningsmetoden i hög grad avgör vilka provtagningsredskap och provtagningsförfaranden som skall användas (punkt 1.2.1.1 i bilaga VI).

För att bestämma partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och fuktighet.

Vid partikelprovtagning kan två metoder användas:

| — | Vid metoden med ett filter används ett filterpar (se punkt 1.5.1.3 i detta tillägg) för samtliga steg i provcykeln. Särskild uppmärksamhet måste ägnas provtagningstiderna och provtagningsflödena under provets insamlingsfas. Endast ett filterpar krävs emellertid för provcykeln. |
| --- | --- |

—

Vid metoden med ett filter används ett filterpar (se punkt 1.5.1.3 i detta tillägg) för samtliga steg i provcykeln. Särskild uppmärksamhet måste ägnas provtagningstiderna och provtagningsflödena under provets insamlingsfas. Endast ett filterpar krävs emellertid för provcykeln.

| — | Enligt metoden med flera filter skall ett filterpar (se punkt 1.5.1.3) användas för varje enskilt steg i provcykeln. Denna metod tillåter mer flexibla provtagningsförfaranden men kräver fler filter. |
| --- | --- |

—

Enligt metoden med flera filter skall ett filterpar (se punkt 1.5.1.3) användas för varje enskilt steg i provcykeln. Denna metod tillåter mer flexibla provtagningsförfaranden men kräver fler filter.

1.5.1   Partikelprovtagningsfilter

1.5.1.1   Filterspecifikationer

Vid certifieringsprov krävs fluorkarbonbelagda glasfiberfilter eller fluorkarbonbaserade membranfilter. För särskilda ändamål får andra filtermaterial användas. Samtliga filtertyper skall ha en insamlingskapacitet för 0,3 μm DOP (dioktylftalat) på minst 99 % vid en gashastighet på ytan mellan 35 och 100 cm/s. Vid korrelationsundersökningar som utförs mellan laboratorier eller mellan en tillverkare och en godkännandemyndighet skall filter av identisk kvalitet användas.

1.5.1.2   Filterstorlek

Partikelfiltren skall ha en diameter av minst 47 mm (37 mm effektiv diameter). Filter med större diameter godtas (punkt 1.5.1.5).

1.5.1.3   Huvudfilter och sekundärfilter

Proven på de utspädda avgaserna tas under provsekvensen med ett seriekopplat filterpar (ett huvudfilter och ett sekundärfilter). Sekundärfiltret skall vara placerat högst 100mm bakom huvudfiltret, och filtren får inte beröra varandra. Filtren kan vägas separat eller parvis med de effektiva sidorna mot varandra.

1.5.1.4   Hastighet på filterytan

En gashastighet på ytan på mellan 35 och 100 cm/s genom filtret skall uppnås. Tryckfallet mellan provets början och slut får inte öka med mer än 25 kPa.

1.5.1.5   Provmassa

Den rekommenderade minsta provmassan på de vanligast förekommande filterstorlekarna visas i nedanstående tabell. För större filter skall minsta provmassa vara 0,065 mg/1 000 mm2 filterarea.

| Filterdiameter
  (mm) | Rekommenderad effektiv diameter
  (mm) | Rekommenderad minsta provmassa
  (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

Filterdiameter

(mm)

Rekommenderad effektiv diameter

(mm)

Rekommenderad minsta provmassa

(mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

Vid metoden med flera filter är den totala rekommenderade minsta provmassan för samtliga filter lika med produkten av det relevanta värdet ovan och kvadratroten av det totala antalet steg.

1.5.2   Specifikationer för vägningskammaren och analysvågen

1.5.2.1   Villkor för vägningskammaren

Vid all konditionering och vägning av filter skall temperaturen i den kammare där partikelfiltren konditioneras och vägs hållas vid en temperatur på 295 K (22 °C) ±3 K. Luftfuktigheten skall hållas på en sådan nivå att daggpunkten, dvs. den temperatur då kondens inträffar, ligger på 282,5 (9,5 °C) ± 3 K, och den relativa luftfuktigheten skall vara 45 ± 8 %.

1.5.2.2   Vägning av referensfilter

Kammaren skall vara fri från alla eventuella föroreningar från omgivningen (t.ex. damm) som kan sätta sig på partikelfiltren under stabiliseringen. Avvikelser från de specifikationer för vägningskammaren som anges i punkt 1.5.2.1 tillåts om avvikelserna varar i högst 30 minuter. Vägningskammaren bör uppfylla de nödvändiga specifikationerna innan personal kommer in i vägningskammaren. Minst två oanvända referensfilter eller referensfilterpar skall vägas inom fyratimmar från, men helst samtidigt med, vägningen av provtagningsfiltren (-filterparen). Referensfiltren skall vara av samma storlek och material som provtagningsfiltren.

Om referensfiltrets eller referensfilterparens genomsnittliga vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren ändras med mer än 10 μg, skall samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovet göras om.

Om stabilitetskriterierna för vägningskammaren enligt punkt 1.5.2.1 inte uppfylls, men vägningen av referensfiltren (-filterparen) uppfyller ovanstående kriterier, får motortillverkaren välja mellan att godta de uppmätta värdena för provtagningsfiltrens vikt eller ogiltigförklara proven, justera vägningskammarens kontrollsystem och göra om proven.

1.5.2.3   Analysvåg

Den analysvåg som skall användas för att bestämma vikten hos samtliga filter skall ha en noggrannhet (standardavvikelse) på 2 μg och en avläsningsnoggrannhet på 1 μg (1 siffra = 1 μg) enligt tillverkarens uppgifter.

1.5.2.4   Eliminering av effekter av statisk elektricitet

För att eliminera effekterna av statisk elektricitet skall filtren neutraliseras före vägningen, t.ex. med hjälp av poloniumneutraliserare eller en anordning med motsvarande verkan.

1.5.3   Ytterligare specifikationer för partikelmätning

Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till filterhållaren, som kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser skall vara konstruerade på ett sådant sätt att minsta möjliga avsättning och ändring av partiklarna sker. Samtliga delar skall vara av elektriskt ledande material som inte reagerar med avgasernas beståndsdelar, och de skall vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.

2.   MÄT- OCH PROVTAGNINGSMETODER (NRTC-PROV)

2.1   Inledning

Gas- och partikelformiga ämnen som släpps ut av motorn skall mätas med hjälp av de metoder som beskrivs i bilagaVI. Metoderna i bilagaVI beskriver de rekommenderade analyssystemen för gasformiga utsläpp (avsnitt 1.1) och de rekommenderade systemen för partikelutspädning och partikelprovtagning (avsnitt 1.2).

2.2   Dynamometer och övrig provrumsutrustning

Följande utrustning skall användas för avgasprov av motorer anslutna till motordynamometrar.

2.2.1   Motordynamometrar

En motordynamometer med lämpliga specifikationer skall användas för att köra den provcykel som beskrivs i tillägg 4 till denna bilaga. Utrustningen för mätning av vridmoment och varvtal skall möjliggöra effektmätning inom de angivna gränserna. Ytterligare beräkningar kan bli nödvändiga. Mätutrustningens noggrannhet skall vara sådan att de maximala toleranser som anges i tabell 3 inte överskrids.

2.2.2   Övriga instrument

Mätinstrument för bränsleförbrukning, luftförbrukning, kyl- och smörjmedlens temperaturer, avgasernas tryck, undertrycket i inloppsgrenröret, atmosfärstrycket, luftfuktigheten och bränsletemperaturen skall användas efter behov. Dessa instrument skall uppfylla kraven i tabell 3:

Tabell 3 —   Mätinstrumentens noggrannhet

| Nr | Mätinstrument | Noggrannhet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Motorvarvtal | ± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn |
| 2 | Vridmoment | ± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn |
| 3 | Bränsleförbrukning | ± 2 % av maxvärdet för motorn |
| 4 | Luftförbrukning | ± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn |
| 5 | Avgasflöde | ± det högsta av följande värden: 2,5 % av avläst värde eller ± 1,5 % av maxvärdet för motorn |
| 6 | Temperaturer ≤ 600 K | ± 2 K absolutvärde |
| 7 | Temperaturer > 600 K | ± 1 % av avläst värde |
| 8 | Avgastryck | ± 0,2 kPa absolutvärde |
| 9 | Inloppsluftens undertryck | ± 0,05 kPa absolutvärde |
| 10 | Atmosfärtryck | ± 0,1 kPa absolutvärde |
| 11 | Övriga tryck | ± 0,1 kPa absolutvärde |
| 12 | Absolut luftfuktighet | ± 5 % av avläst värde |
| 13 | Luftflödets utspädning | ± 2 % av avläst värde |
| 14 | Utspätt avgasflöde | ± 2 % av avläst värde |

Nr

Mätinstrument

Noggrannhet

1

Motorvarvtal

± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn

2

Vridmoment

± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn

3

Bränsleförbrukning

± 2 % av maxvärdet för motorn

4

Luftförbrukning

± det högsta av följande värden: 2 % av avläst värde eller ± 1 % av maxvärdet för motorn

5

Avgasflöde

± det högsta av följande värden: 2,5 % av avläst värde eller ± 1,5 % av maxvärdet för motorn

6

Temperaturer ≤ 600 K

± 2 K absolutvärde

7

Temperaturer > 600 K

± 1 % av avläst värde

8

Avgastryck

± 0,2 kPa absolutvärde

9

Inloppsluftens undertryck

± 0,05 kPa absolutvärde

10

Atmosfärtryck

± 0,1 kPa absolutvärde

11

Övriga tryck

± 0,1 kPa absolutvärde

12

Absolut luftfuktighet

± 5 % av avläst värde

13

Luftflödets utspädning

± 2 % av avläst värde

14

Utspätt avgasflöde

± 2 % av avläst värde

2.2.3   Outspätt avgasflöde

För att kunna beräkna utsläppen i de outspädda avgaserna och styra ett system med delflödesutspädning måste man känna till avgasmassflödet. För bestämning av avgasmassflödet kan någon av nedanstående metoder användas.

För beräkning av utsläppen skall båda metoders responstid vara lika med eller kortare än vad som krävs för analysatorer enligt definitionen i avsnitt 1.11.1 i tillägg 2.

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs en snabbare reaktion. För delflödessystem med direktstyrning krävs en responstid på ≤ 0,3 s. När det gäller delflödessystem med look ahead-styrning, som bygger på resultaten från en tidigare provkörning, måste systemet för avgasflödesmätning ha en responstid på ≤ 5 s med en stegtid på ≤ 1 s. Systemets responstid skall specificeras av instrumenttillverkaren. De kombinerade responstidskraven för avgasflöde och delflödessystem framgår av avsnitt 2.4.

Metod med direkt mätning

Direkt mätning av det momentana avgasflödet kan exempelvis ske med hjälp av

| — | differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167: 2000), |
| --- | --- |

—

differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167: 2000),

| — | ultraljudsflödesmätare, |
| --- | --- |

—

ultraljudsflödesmätare,

| — | Vortex-flödesmätare. |
| --- | --- |

—

Vortex-flödesmätare.

Försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undvika mätfel som ger fel utsläppsvärden. Detta innebär bland annat noggrann installation av utrustningen i motorns avgassystem enligt instrumenttillverkarens rekommendationer och god branschpraxis. Särskilt motorns prestanda och utsläpp får inte påverkas av utrustningens installation.

Flödesmätarna skall uppfylla de noggrannhetskrav som specificeras i tabell 3.

Metod med mätning av luft och bränsle

Mätning av luftflödet och bränsleflödet med lämpliga flödesmätare. Beräkningen av det momentana avgasflödet skall göras enligt följande formel:

GEXHW
  = GAIRW
  - GFUEL
  (massflöde avgaser på våt bas)

Flödesmätarna skall uppfylla de noggrannhetskrav som specificeras i tabell 3, men också vara så noggranna att de uppfyller noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet.

Metod med spårgasmätning

Mätning av koncentrationen av en spårgas i avgaserna.

En känd mängd inert gas (t.ex. rent helium) sprutas in i avgasflödet som spårgas. Gasen blandar sig med och späds ut av avgaserna men får inte reagera i avgasröret. Gasens koncentration i avgasprovet mäts.

För en fullständig blandning av spårgasen placeras avgasprovtagningssonden minst 1m eller 30 gånger avgasrörets diameter, om det senare värdet är högre, nedströms spårgasens insprutningspunkt. Provtagningssonden får placeras närmare insprutningspunkten, om man verifierat fullständig blandning genom att jämföra spårgasens koncentration med referenskoncentrationen när gasen sprutas in uppströms i motorn.

Spårgasflödet skall ställas in så att spårgaskoncentrationen vid tomgångsvarvtal och efter blandning är lägre än fullt skalutslag på gasanalysatorn.

Beräkningen av avgasflödet skall göras enligt följande formel:

Image

där

| GEXHW | = | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| GT | = | spårgasflöde (cm3/min) |
| conc
  mix | = | spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm) |
| ρEXH | = | avgasernas densitet (kg/m3) |
| conc
  a | = | spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm) |

GEXHW

=

momentant avgasmassflöde (kg/s)

GT

=

spårgasflöde (cm3/min)

conc
  mix

=

spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm)

ρEXH

=

avgasernas densitet (kg/m3)

conc
  a

=

spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm)

Spårgasens bakgrundskoncentration (conc
  a) kan bestämmas som genomsnittet av de bakgrundskoncentrationer som mäts omedelbart före och efter provningen.

Om bakgrundskoncentrationen är lägre än 1 % av spårgasens koncentration efter blandning (conc
  mix.) vid maximalt avgasflöde, får man bortse från bakgrundskoncentrationen.

Hela systemet skall uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet och kalibreras i enlighet med punkt 1.11.2 i tillägg 2.

Metod med mätning av luftflöde och luft – bränsleförhållande

Beräkning av avgasmassan utifrån luftflöde och luft – bränsleförhållande. Beräkningen av det momentana avgasmassflödet skall göras enligt följande formel, varvid

Image

Image

där

| A/Fst | = | stökiometriskt luft – bränsleförhållande (kg/kg) |
| --- | --- | --- |
| λ | = | relativt luft – bränsleförhållande |
| concco2 | = | koncentration av torr CO2 (%) |
| concCO | = | koncentration av torr CO (ppm) |
| concHC | = | koncentration av HC (ppm) |

A/Fst

=

stökiometriskt luft – bränsleförhållande (kg/kg)

λ

=

relativt luft – bränsleförhållande

concco2

=

koncentration av torr CO2 (%)

concCO

=

koncentration av torr CO (ppm)

concHC

=

koncentration av HC (ppm)

Observera: Beräkningen gäller diesel med ett H/C-förhållande lika med 1,8.

Luftflödesmätaren skall uppfylla de noggrannhetskrav som specificeras i tabell 3, CO2-analysatorn skall uppfylla kraven i punkt 2.3.1, och hela systemet skall uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet.

Alternativt kan man använda utrustning för mätning av luft – bränsleförhållandet, exempelvis en sensor av Zirconia-typ, för att mäta luftöverskottsförhållandet i enlighet med specifikationerna i punkt 2.3.4.

2.2.4   Utspätt avgasflöde

För att kunna beräkna utsläppen i de utspädda avgaserna måste man känna till de utspädda avgasernas massflöde. Det sammanlagda utspädda avgasflödet under provcykeln (kg per prov) skall räknas fram med hjälp av mätvärdena från hela provcykeln och motsvarande kalibreringsdata för flödesmätningsutrustningen (V
  0 för PDV, K
  V för CFV, C
  d för SSV) med hjälp av motsvarande metoder som beskrivs i punkt 2.2.1 i tillägg 3. Om den sammanlagda provmassan för mätning av partiklar och gasformiga föroreningar överskrider 0,5 % av det totala CVS-flödet, skall CVS-flödet korrigeras, eller också skall partikelprovflödet återföras till CVS-systemet innan det når flödesmätaren.

2.3   Bestämning av gasformiga ämnen

2.3.1   Allmänna analysatorspecifikationer

Analysatorerna skall ha ett mätområde som är lämpligt för den noggrannhet som krävs vid mätning av koncentrationerna av ämnen i avgaserna (punkt 1.4.1.1). Analysatorerna bör ställas in på ett sådant sätt att den uppmätta koncentrationen ligger på mellan 15 och 100 % av fullt skalutslag.

Om det fulla skalvärdet är 155 ppm (eller ppm C) eller lägre, eller om avläsningssystem (datorer, datainsamlare) som ger tillräcklig noggrannhet och avläsningsnoggrannhet under 15 % av fullt skalutslag används, kan även koncentrationer under 15 % av fullt skalutslag godtas. I sådana fall skall ytterligare kalibreringar göras för att säkerställa kalibreringskurvornas noggrannhet – punkt 1.5.5.2 i tillägg 2 till bilagaIII.

Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet (EMC) skall ligga på en sådan nivå att ytterligare fel minimeras.

2.3.1.1   Mätfel

Analysatorn får inte avvika från den nominella kalibreringspunkten med mer än ± 2 % av avläst värde eller ± 0,3 % av hela mätområdet, om det senare värdet är högre.

Observera: I denna standard avses med noggrannhet avvikelsen mellan avläst värde på analysatorn och de nominella kalibreringsvärden som erhålls med hjälp av en kalibreringsgas (≡ verkligt värde).

2.3.1.2   Repeterbarhet

Repeterbarheten, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid tio upprepade reaktioner på en viss kalibrerings- eller spänngas, får inte vara större än ± 1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje mätområde över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ± 2 % av varje mätområde under 155 ppm (eller ppm C) som används.

2.3.1.3   Störningar

Analysatorns största reaktionsvariation på nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser över en tiosekundersperiod får inte överstiga 2 % av fullt skalutslag för samtliga mätområden som används.

2.3.1.4   Nollpunktsavvikelse

Nollpunktsavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. Nollpunktsreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en nollställningsgas under ett 30 sekundersintervall.

2.3.1.5   Spännavvikelse

Spännavvikelsen under en entimmesperiod skall vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. Spänn definieras som skillnaden mellan spännutslag och nollpunktsutslag. Spännreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en spänngas under ett 30-sekundersintervall.

2.3.1.6   Stegtid

Vid analys av outspädda avgaser får stegtiden för analysatorn i mätsystemet inte överskrida 2,5 s.

Observera: En utvärdering av analysatorns responstid räcker inte för att fastställa hela systemets lämplighet för transient provning. Systemets volymer, särskilt dödvolymer, påverkar inte bara transporttiden från sonden till analysatorn utan även stegtiden. Även eventuella transporttider inuti analysatorn definieras som analysatorns responstid, vilket även gäller omvandlaren eller vattenavskiljaren i en NOx-analysator. Bestämningen av systemets totala responstid beskrivs i avsnitt 1.11.1 i tillägg 2.

2.3.2   Gastorkning

Samma specifikationer som för NRSC-prov gäller (se avsnitt 1.4.2) enligt följande:

Torkanordningen (ej obligatorisk) skall ha minimal inverkan på koncentrationen av de gaser som mäts. Kemiska torkare är inte godtagbara som metod för att avlägsna vatten från provet.

2.3.3   Analysatorer

Samma specifikationer som för NRSC-prov gäller (se avsnitt 1.4.3) enligt följande:

De gaser som skall mätas skall analyseras med hjälp av följande instrument. För olinjära analysatorer är det tillåtet att använda linjaritetskretsar.

2.3.3.1   Analys av kolmonoxid (CO)

Kolmonoxidanalysatorn skall vara en infrarödanalysator med spridningsoptik av absorptionstyp.

2.3.3.2   Analys av koldioxid (CO2)

Koldioxidanalysatorn skall vara en infrarödanalysator med spridningsoptik av absorptionstyp.

2.3.3.3   Analys av kolväten (HC)

Kolväteanalysatorn skall vara av typen uppvärmd flamjonisationsdetektor (HFID) med uppvärmda detektorer, ventiler, rörledningar etc., så att gasens temperatur hålls vid 463K (190°C) ± 10 K.

2.3.3.4   Analys av kväveoxider (NOx)

Analysatorn för kväveoxider skall vara av typen kemiluminiscensdetektor (CLD) eller uppvärmd kemiluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen görs på våt bas, skall en HCLD med omvandlare som hålls på en temperatur över 328 K (55 °C) användas, förutsatt att vattendämpningskontrollen (punkt 1.9.2.2 i tillägg 2 till bilagaIII) utförts med tillfredsställande resultat.

Provtagningsbanan skall för både CLD och HCLD ha en väggtemperatur på mellan 328 och 473 K (55 °C–200 °C) fram till omvandlaren (torr mätning) respektive analysatorn (våt mätning).

2.3.4   Mätning av luft – bränsleförhållande

Utrustningen för mätning av luft – bränsleförhållandet, som används för att bestämma avgasflödet i enlighet med punkt 2.2.3, skall vara en sensor med stort mätområde eller en lambdasensor av Zirconia-typ.

Sensorn skall monteras direkt på avgasröret, där avgastemperaturen är tillräckligt hög för att eliminera vattenkondensering.

Sensorns, och den inbyggda elektronikens, noggrannhet skall ligga inom

| | ± 3 % av avläst värde λ < 2 |
| --- | --- |

± 3 % av avläst värde λ < 2

| | ± 5 % av avläst värde 2 ≤ λ < 5 |
| --- | --- |

± 5 % av avläst värde 2 ≤ λ < 5

| | ± 10 % av avläst värde 5 ≤ λ |
| --- | --- |

± 10 % av avläst värde 5 ≤ λ

För att uppfylla ovannämnda noggrannhetskrav skall man kalibrera sensorn enligt instrumenttillverkarens anvisningar.

2.3.5   Provtagning av gasformiga utsläpp

2.3.5.1   Outspätt avgasflöde

För beräkningen av utsläppen i de outspädda avgaserna gäller samma specifikationer som för NRSC-prov (se avsnitt 1.4.4) enligt följande:

Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp skall i den mån detta är tillämpligt placeras minst 0,5 m eller tre gånger avgasrörets diameter – beroende på vilket avstånd som är störst – framför avgassystemets utsläpp och tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 °C) vid sonden.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör skall sondens inlopp placeras tillräckligt långt bakom för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, är det tillåtet att ta ett prov separat från varje grupp och beräkna det genomsnittliga avgasutsläppet. Andra metoder som har visat sig ge samma resultat som de ovan angivna får användas. Vid beräkning av avgasutsläppen skall motorns totala avgasmassflöde användas.

Om avgasernas sammansättning påverkas av ett system för efterbehandling av avgaser, skall avgasprovet tas uppströms denna anordning under provskede I och nedströms denna anordning under provskede II.

2.3.5.2   Utspätt avgasflöde

Om ett system med fullflödesutspädning används, gäller följande specifikationer.

Avgasröret mellan motorn och systemet med fullflödesutspädning skall uppfylla kraven i bilagaVI.

Provtagningssonderna (en eller flera) för gasformiga utsläpp skall installeras i utspädningstunneln i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, samt i omedelbar närhet av provtagningssonden för partiklar.

Uppsamlingen kan generellt sett göras på två sätt:

| — | Föroreningarna samlas upp i en provtagningssäck under hela provcykeln och mäts när provet körts klart. |
| --- | --- |

—

Föroreningarna samlas upp i en provtagningssäck under hela provcykeln och mäts när provet körts klart.

| — | Föroreningarna mäts fortlöpande och integreras under hela provcykeln. Denna metod är obligatorisk för kolväten och NOx. |
| --- | --- |

—

Föroreningarna mäts fortlöpande och integreras under hela provcykeln. Denna metod är obligatorisk för kolväten och NOx.

Prov på bakgrundskoncentrationerna skall tas uppströms utspädningstunneln i en provtagningssäck och subtraheras från utsläppskoncentrationen enligt avsnitt 2.2.3 i tillägg 3.

2.4   Bestämning av partiklar

För bestämningen av partiklar krävs ett utspädningssystem. Utspädning kan ske genom ett system med delflödesutspädning eller ett system med fullflödesutspädning. Utspädningssystemets flödeskapacitet skall vara tillräcklig för att fullständigt eliminera vattenkondensering i utspädnings- och provtagningssystemen samt hålla den utspädda avgasen mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C) omedelbart framför filterhållaren. Avfuktning av utspädningsluften innan denna kommer in i utspädningssystemet är tillåten om luftfuktigheten är hög. Förvärmning av utspädningsluften till en temperatur över gränsen på 303 K (30 °C) rekommenderas, om den omgivande temperaturen ligger under 293 K (20 °C). Temperaturen hos utspädningsluften får emellertid inte överstiga 325 K (52 °C), innan avgasen leds in i utspädningstunneln.

Provtagningssonden för partiklar skall installeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp, och installationen skall uppfylla föreskrifterna i avsnitt 2.3.5.

För bestämning av partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och luftfuktighet.

Specifikationer för system med delflödesutspädning

Systemet med delflödesutspädning skall vara utformat så att avgasströmmen delas i tvådelar, varav den mindre späds ut med luft och därefter används för partikelmätning. Det är väsentligt att utspädningsfaktorn bestäms med stor noggrannhet. Olika metoder för delning kan användas, varvid den använda delningsmetoden i hög grad avgör vilka provtagningsredskap och provtagningsförfaranden som skall användas (punkt 1.2.1.1 i bilaga VI).

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs det att systemet reagerar snabbt. Systemets omvandlingstid skall fastställas med hjälp av förfarandet i avsnitt 1.11.1 i tillägg 2.

Om avgasflödesmätningens (se föregående avsnitt) och delflödessystemets sammantagna omvandlingstider ligger under 0,3 s, får direktstyrning användas. Om omvandlingstiden är över 0,3 s, måste man använda look ahead-styrning på grundval av resultaten från en tidigare provkörning. I så fall skall stigtiden vara ≤ 1 s och den sammantagna omvandlingstiden ≤10 s.

Hela systemet måste reagera på ett sätt som säkerställer att partikelprovet (GSE
  ) är representativt och proportionellt mot avgasmassflödet. För att fastställa proportionaliteten gör man en regressionsanalys mellan GSE
  och GEXHW
  med minst 5registreringar per sekund, där följande kriterier skall vara uppfyllda:

| — | Korrelationskoefficienten r2
  för den linjära regressionen mellan GSE
  och GEXHW
  får inte vara lägre än 0,95. |
| --- | --- |

—

Korrelationskoefficienten r2
  för den linjära regressionen mellan GSE
  och GEXHW
  får inte vara lägre än 0,95.

| — | Standardavvikelsen för skattningen av GSE
  på GEXHW
  får inte överskrida 5 % av maximalt GSE
  . |
| --- | --- |

—

Standardavvikelsen för skattningen av GSE
  på GEXHW
  får inte överskrida 5 % av maximalt GSE
  .

| — | Skärningen mellan GSE
  och regressionslinjen får inte överskrida ± 2 % av maximalt GSE
  . |
| --- | --- |

—

Skärningen mellan GSE
  och regressionslinjen får inte överskrida ± 2 % av maximalt GSE
  .

Alternativt kan man först provköra systemet och sedan använda avgasmassflödets signal från denna provkörning för att styra provets flöde in i partikelsystemet (’look-ahead-styrning’). Ett sådant tillvägagångssätt krävs, om partikelsystemets omvandlingstid (t
  50,P) eller omvandlingstiden för avgasmassflödets signal (t
  50,F) är > 0,3 s. En korrekt styrning av delflödessystemet uppnås, om provkörningens tidskurva för GEXHW

  ,pre, som styr GSE, flyttas med en look ahead-tid på t
  50,P + t
  50,F.

För fastställande av korrelationen mellan GSE
  och GEXHW
  skall de data som registreras under den verkliga provningen användas, varvid GEXHW
  -tiden skall förskjutas med t50,F i förhållande till GSE
  (t
  50,P ingår inte). Det vill säga att tidsförskjutningen mellan GEXHW
  och GSE
  är lika med skillnaden mellan respektive omvandlingstid, som fastställts i enlighet med avsnitt 2.6 i tillägg 2.

När det gäller delflödessystem, är provtagningsflödets GSE
  ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:

GSE
  = GTOTW
  – GDILW

I detta fall räcker det inte med en noggrannhet på ± 2 % hos GTOTW
  och GDILW
  för att garantera en godtagbar noggrannhet hos GSE
  . Om gasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, skall det maximala felet hos skillnaden vara sådant att noggrannheten hos GSE
  ligger inom ± 5 %, när utspädningsfaktorn är lägre än 15. Det kan beräknas med hjälp av genomsnittskvadratroten av felen hos varje instrument.

Godtagbar noggrannhet hos GSE
  kan uppnås med någon av följande metoder:

| a) | Den absoluta noggrannheten hos GTOTW
  och GDILW
  är ± 0,2 %, vilket garanterar en noggrannhet hos GSE
  på ≤ 5 % vid en utspädningsfaktor på 15. Högre utspädningsfaktor ger dock större fel. |
| --- | --- |

a)

Den absoluta noggrannheten hos GTOTW
  och GDILW
  är ± 0,2 %, vilket garanterar en noggrannhet hos GSE
  på ≤ 5 % vid en utspädningsfaktor på 15. Högre utspädningsfaktor ger dock större fel.

| b) | Kalibreringen av GDILW
  mot GTOTW
  skall genomföras så att man uppnår samma noggrannhet för GSE
  som i punkt a. En kalibrering av detta slag beskrivs närmare i punkt 2.6 i tillägg 2. |
| --- | --- |

b)

Kalibreringen av GDILW
  mot GTOTW
  skall genomföras så att man uppnår samma noggrannhet för GSE
  som i punkt a. En kalibrering av detta slag beskrivs närmare i punkt 2.6 i tillägg 2.

| c) | Noggrannheten hos GSE
  bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsfaktorn, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. CO2. Även här krävs samma noggrannhet som i metod a för GSE
  . |
| --- | --- |

c)

Noggrannheten hos GSE
  bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsfaktorn, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. CO2. Även här krävs samma noggrannhet som i metod a för GSE
  .

| d) | Den absoluta noggrannheten hos GTOTW
  och GDILW
  ligger inom ± 2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan GTOTW
  och GDILW
  ligger inom 0,2 %, och linearitetsfelet ligger inom ± 0,2 % av det högsta värdet för GTOTW
  under provet. |
| --- | --- |

d)

Den absoluta noggrannheten hos GTOTW
  och GDILW
  ligger inom ± 2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan GTOTW
  och GDILW
  ligger inom 0,2 %, och linearitetsfelet ligger inom ± 0,2 % av det högsta värdet för GTOTW
  under provet.

2.4.1   Partikelprovtagningsfilter

2.4.1.1   Filterspecifikationer

Vid certifieringsprov krävs fluorkarbonbelagda glasfiberfilter eller fluorkarbonbaserade membranfilter. För särskilda ändamål får andra filtermaterial användas. Samtliga filtertyper skall ha en insamlingskapacitet för 0,3 μm DOP (dioktylftalat) på minst 99 % vid en gashastighet på ytan mellan 35 och 100 cm/s. Vid korrelationsundersökningar som utförs mellan laboratorier eller mellan en tillverkare och en godkännandemyndighet skall filter av identisk kvalitet användas.

2.4.1.2   Filterstorlek

Partikelfiltren skall ha en diameter av minst 47 mm (37 mm effektiv diameter). Filter med större diameter godtas (punkt 2.4.1.5).

2.4.1.3   Huvudfilter och sekundärfilter

Proven på de utspädda avgaserna tas under provsekvensen med ett seriekopplat filterpar (ett huvudfilter och ett sekundärfilter). Sekundärfiltret skall vara placerat högst 100mm bakom huvudfiltret, och filtren får inte beröra varandra. Filtren kan vägas separat eller parvis med de effektiva sidorna mot varandra.

2.4.1.4   Hastighet på filterytan

En gashastighet på ytan på mellan 35 och 100 cm/s genom filtret skall uppnås. Tryckfallet mellan provets början och slut får inte öka med mer än 25 kPa.

2.4.1.5   Provmassa

Den rekommenderade minsta provmassan på de vanligast förekommande filterstorlekarna visas i nedanstående tabell. För större filter skall minsta provmassa vara 0,065 mg/1 000 mm2 filterarea.

| Filterdiameter
  (mm) | Rekommenderad effektiv diameter
  (mm) | Rekommenderad minsta provmassa
  (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 37 | 0,11 |
| 70 | 60 | 0,25 |
| 90 | 80 | 0,41 |
| 110 | 100 | 0,62 |

Filterdiameter

(mm)

Rekommenderad effektiv diameter

(mm)

Rekommenderad minsta provmassa

(mg)

47

37

0,11

70

60

0,25

90

80

0,41

110

100

0,62

2.4.2   Specifikationer för vägningskammaren och analysvågen

2.4.2.1   Villkor för vägningskammaren

Vid all konditionering och vägning av filter skall temperaturen i den kammare där partikelfiltren konditioneras och vägs hållas vid en temperatur på 295 K (22 °C) ± 3 K. Luftfuktigheten skall hållas på en sådan nivå att daggpunkten, dvs. den temperatur då kondens inträffar, ligger på 282,5 (9,5 °C) ± 3 K, och den relativa luftfuktigheten skall vara 45 ± 8 %.

2.4.2.2   Vägning av referensfilter

Kammaren skall vara fri från alla eventuella föroreningar från omgivningen (t.ex. damm) som kan sätta sig på partikelfiltren under stabiliseringen. Avvikelser från de specifikationer för vägningskammaren som anges i punkt 2.4.2.1 tillåts om avvikelserna varar i högst 30 minuter. Vägningskammaren bör uppfylla de nödvändiga specifikationerna innan personal kommer in i vägningskammaren. Minst två oanvända referensfilter eller referensfilterpar skall vägas inom fyra timmar från, men helst samtidigt med, vägningen av provtagningsfiltren (-filterparen). Referensfiltren skall vara av samma storlek och material som provtagningsfiltren.

Om referensfiltrets eller referensfilterparens genomsnittliga vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren ändras med mer än 10 μg, skall samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovet göras om.

Om stabilitetskriterierna för vägningskammaren enligt punkt 2.4.2.1 inte uppfylls, men vägningen av referensfiltren (-filterparen) uppfyller ovanstående kriterier, får motortillverkaren välja mellan att godta de uppmätta värdena för provtagningsfiltrens vikt eller ogiltigförklara proven, justera vägningskammarens kontrollsystem och göra om proven.

2.4.2.3   Analysvåg

Den analysvåg som skall användas för att bestämma vikten hos samtliga filter skall ha en noggrannhet (standardavvikelse) på 2 μg och en avläsningsnoggrannhet på 1 μg (1 siffra = 1 μg) enligt tillverkarens uppgifter.

2.4.2.4   Eliminering av effekter av statisk elektricitet

För att eliminera effekterna av statisk elektricitet skall filtren neutraliseras före vägningen, t.ex. med hjälp av poloniumneutraliserare eller en anordning med motsvarande verkan.

2.4.3   Ytterligare specifikationer för partikelmätning

Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till filterhållaren, som kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser skall vara konstruerade på ett sådant sätt att minsta möjliga avsättning och ändring av partiklarna sker. Samtliga delar skall vara av elektriskt ledande material som inte reagerar med avgasernas beståndsdelar, och de skall vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.”

| 6. | Tillägg 2 skall ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken skall ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

6.

Tillägg 2 skall ändras på följande sätt:

a)

Rubriken skall ersättas med följande:

| b) | Punkt 1.2.2 skall ändras på följande sätt:
  Efter den nuvarande texten skall följande läggas till:
  ”Noggrannhetskravet innebär att de primärgaser som ingår i blandningen skall vara kända för att ha en noggrannhet av minst ± 1 %, och de måste kunna hänföras till nationella eller internationella gasnormer. Verifieringen skall utföras mellan 15 och 50 % av fullt skalutslag för varje kalibrering med blandare. Om den första verifieringen underkänns, kan man utföra en ytterligare verifiering med hjälp av en annan kalibreringsgas.
  Blandaren kan också kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med NO-gas med en CLD. Instrumentets spännvärde skall justeras med spänngas kopplad direkt till instrumentet. Blandaren skall kontrolleras vid de inställningar som skall användas, och det nominella värdet skall jämföras med den koncentration som uppmätts med instrumentet. Skillnaden skall vid varje punkt ligga inom ± 1 % av det nominella värdet.
  Även andra metoder kan användas, om de baseras på god branschpraxis och på förhand godkänns av de berörda parterna.

  Observera: En precisionsgasdelare med en noggrannhet inom ± 1 % rekommenderas för korrekt fastställande av analysatorns kalibreringskurva. Gasdelaren skall ha kalibrerats av instrumenttillverkaren.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 1.2.2 skall ändras på följande sätt:

Efter den nuvarande texten skall följande läggas till:

”Noggrannhetskravet innebär att de primärgaser som ingår i blandningen skall vara kända för att ha en noggrannhet av minst ± 1 %, och de måste kunna hänföras till nationella eller internationella gasnormer. Verifieringen skall utföras mellan 15 och 50 % av fullt skalutslag för varje kalibrering med blandare. Om den första verifieringen underkänns, kan man utföra en ytterligare verifiering med hjälp av en annan kalibreringsgas.

Blandaren kan också kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med NO-gas med en CLD. Instrumentets spännvärde skall justeras med spänngas kopplad direkt till instrumentet. Blandaren skall kontrolleras vid de inställningar som skall användas, och det nominella värdet skall jämföras med den koncentration som uppmätts med instrumentet. Skillnaden skall vid varje punkt ligga inom ± 1 % av det nominella värdet.

Även andra metoder kan användas, om de baseras på god branschpraxis och på förhand godkänns av de berörda parterna.

Observera: En precisionsgasdelare med en noggrannhet inom ± 1 % rekommenderas för korrekt fastställande av analysatorns kalibreringskurva. Gasdelaren skall ha kalibrerats av instrumenttillverkaren.”

Observera:

| c) | Punkt 1.5.5.1 skall ändras på följande sätt:






  i) | Första meningen skall ersättas med följande:
  ”Analysatorns kalibreringskurva bestäms genom minst sex kalibreringspunkter (utöver noll) så jämnt utspridda som möjligt.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 1.5.5.1 skall ändras på följande sätt:

i)

Första meningen skall ersättas med följande:

”Analysatorns kalibreringskurva bestäms genom minst sex kalibreringspunkter (utöver noll) så jämnt utspridda som möjligt.”

| ii) | Den tredje strecksatsen skall ersättas med följande:
  ”Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än ± 2 % från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt och mer än ± 0,3 % av fullt mätutslag vid noll.” |
| --- | --- |

ii)

Den tredje strecksatsen skall ersättas med följande:

”Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än ± 2 % från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt och mer än ± 0,3 % av fullt mätutslag vid noll.”

| d) | I punkt 1.5.5.2 skall den sista strecksatsen ersättas med följande:
  ”Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än ± 4 % från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt och mer än ± 0,3 % av fullt mätutslag vid noll.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 1.5.5.2 skall den sista strecksatsen ersättas med följande:

”Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än ± 4 % från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt och mer än ± 0,3 % av fullt mätutslag vid noll.”

| e) | Texten i punkt 1.8.3 skall ersättas med följande:
  ”Kontroll av syreinterferens skall göras när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall.
  Området skall väljas så att provgaserna för syreinterferenskontrollen ligger inom den övre halvan. Ugnen skall vid provet hålla föreskriven temperatur.
  1.8.3.1   Syreinterferensgaser
  Provgaserna för kontroll av syreinterferens skall innehålla propan med 350 ppm C ÷ 75 ppm C kolväte. Koncentrationsvärdet skall bestämmas till kalibreringsgastoleranser genom kromatografisk analys av alla kolväten plus orenheter eller genom dynamisk blandning. Utspädningen skall till övervägande del bestå av kväve och resten syre. För dieselmotorer skall följande blandningsförhållanden användas:






  O2-koncentration | Balans |
| --- | --- | --- |
| 21 (20–22) | Kväve |
| 10 (9–11) | Kväve |
| 5 (4–6) | Kväve |

e)

Texten i punkt 1.8.3 skall ersättas med följande:

”Kontroll av syreinterferens skall göras när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall.

Området skall väljas så att provgaserna för syreinterferenskontrollen ligger inom den övre halvan. Ugnen skall vid provet hålla föreskriven temperatur.

1.8.3.1   Syreinterferensgaser

Provgaserna för kontroll av syreinterferens skall innehålla propan med 350 ppm C ÷ 75 ppm C kolväte. Koncentrationsvärdet skall bestämmas till kalibreringsgastoleranser genom kromatografisk analys av alla kolväten plus orenheter eller genom dynamisk blandning. Utspädningen skall till övervägande del bestå av kväve och resten syre. För dieselmotorer skall följande blandningsförhållanden användas:

O2-koncentration

2

Balans

21 (20–22)

Kväve

10 (9–11)

Kväve

5 (4–6)

Kväve

1.8.3.2   Förfarande

| a) | Analysatorn nollställs. |
| --- | --- |

a)

Analysatorn nollställs.

| b) | Analysatorns mätområde ställs in med en syreblandning på 21 %. |
| --- | --- |

b)

Analysatorns mätområde ställs in med en syreblandning på 21 %.

| c) | Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det ändrats mer än 0,5 % av fullt skalutslag, upprepas punkterna a och b. |
| --- | --- |

c)

Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det ändrats mer än 0,5 % av fullt skalutslag, upprepas punkterna a och b.

| d) | Provgaserna för kontroll av syreinterferens 5 % och 10 % tillförs. |
| --- | --- |

d)

Provgaserna för kontroll av syreinterferens 5 % och 10 % tillförs.

| e) | Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det ändrats mer än ± 1 % av fullt skalutslag, skall provet göras om. |
| --- | --- |

e)

Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det ändrats mer än ± 1 % av fullt skalutslag, skall provet göras om.

| f) | Syreinterferensen ( % O2I) skall beräknas för båda de blandningar som anges i d på följande sätt:








  A | = | kolvätekoncentrationen (ppm C) i den spänngas som avses i b. |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | kolvätekoncentrationen (ppm C) i de provgaser för kontroll av syreinterferens som avses i d i detta avsnitt. |
| C | = | analysatorns reaktion. |

f)

Syreinterferensen ( % O2I) skall beräknas för båda de blandningar som anges i d på följande sätt:

2

A

=

kolvätekoncentrationen (ppm C) i den spänngas som avses i b.

B

=

kolvätekoncentrationen (ppm C) i de provgaser för kontroll av syreinterferens som avses i d i detta avsnitt.

C

=

analysatorns reaktion.

| D | = | analysatorns utslag från A i procent av fullt skalutslag. |
| --- | --- | --- |

D

=

analysatorns utslag från A i procent av fullt skalutslag.

| g) | Syreinterferensen ( % O2I) skall vara lägre än ± 3,0 % för samtliga provgaser för kontroll av syreinterferens före provning. |
| --- | --- |

g)

Syreinterferensen ( % O2I) skall vara lägre än ± 3,0 % för samtliga provgaser för kontroll av syreinterferens före provning.

2

| h) | Om syreinterferensen överstiger ± 3,0 %, skall luftflödet ökas respektive minskas stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation, dvs. punkt 1.8.1 skall upprepas för varje flöde. |
| --- | --- |

h)

Om syreinterferensen överstiger ± 3,0 %, skall luftflödet ökas respektive minskas stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation, dvs. punkt 1.8.1 skall upprepas för varje flöde.

| i) | Om syreinterferensen överstiger ± 3,0 % efter det att luftflödet justerats, skall bränsleflödet och därefter provtagningsflödet varieras, och punkt 1.8.1 skall upprepas för varje inställning. |
| --- | --- |

i)

Om syreinterferensen överstiger ± 3,0 % efter det att luftflödet justerats, skall bränsleflödet och därefter provtagningsflödet varieras, och punkt 1.8.1 skall upprepas för varje inställning.

| j) | Om syreinterferensen fortfarande överstiger ± 3,0 %, skall analysatorn repareras eller bytas ut eller bränslet till flamjoniseringsdetektorn eller brännarluften bytas ut före provet. Denna punkt skall därefter upprepas med den reparerade utrustningen eller utbytta gasen.” |
| --- | --- |

j)

Om syreinterferensen fortfarande överstiger ± 3,0 %, skall analysatorn repareras eller bytas ut eller bränslet till flamjoniseringsdetektorn eller brännarluften bytas ut före provet. Denna punkt skall därefter upprepas med den reparerade utrustningen eller utbytta gasen.”

| f) | Punkt 1.9.2.2 skall ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket skall ersättas med följande:
  ”Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av vatten utsläckning måste hänsyn tas till utspädningen av NO-spänngasen med vattenånga och inställningen av koncentrationen av vattenånga i blandningen till den som förväntas vid provning. En NO-spänngas med en koncentration på mellan 80 och 100 % av fullt skalutslag inom det mätområde som normalt används skall ledas genom (H)CLD och NO-värdet noteras som D. NO-gasen skall bubblas ned i vatten vid rumstemperatur och ledas genom (H)CLD varvid NO-värdet noteras som C. Vattentemperaturen skall bestämmas och registreras som F. Blandningens mättade ångtryck vid motsvarande temperatur (F) hos bubbelvattnet skall bestämmas och noteras som G. Koncentrationen av vattenånga (i %) i blandningen skall beräknas enligt följande:” |
| --- | --- | --- |

f)

Punkt 1.9.2.2 skall ändras på följande sätt:

i)

Första stycket skall ersättas med följande:

”Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av vatten utsläckning måste hänsyn tas till utspädningen av NO-spänngasen med vattenånga och inställningen av koncentrationen av vattenånga i blandningen till den som förväntas vid provning. En NO-spänngas med en koncentration på mellan 80 och 100 % av fullt skalutslag inom det mätområde som normalt används skall ledas genom (H)CLD och NO-värdet noteras som D. NO-gasen skall bubblas ned i vatten vid rumstemperatur och ledas genom (H)CLD varvid NO-värdet noteras som C. Vattentemperaturen skall bestämmas och registreras som F. Blandningens mättade ångtryck vid motsvarande temperatur (F) hos bubbelvattnet skall bestämmas och noteras som G. Koncentrationen av vattenånga (i %) i blandningen skall beräknas enligt följande:”

| ii) | Tredje stycket skall ersättas med följande:
  Värdet registreras som De. När det gäller dieselavgaser skall den förväntade maximala koncentrationen av vattenånga (i %) beräknas, under antagande av att förhållandet mellan H- och C-atomer i bränslet är 1,8:1, med utgångspunkt i den maximala CO2-koncentrationen i avgaserna eller den outspädda CO2-spänngaskoncentrationen (A, beräknad enligt punkt 1.9.2.1) på följande sätt: |
| --- | --- |

ii)

Tredje stycket skall ersättas med följande:

Värdet registreras som De. När det gäller dieselavgaser skall den förväntade maximala koncentrationen av vattenånga (i %) beräknas, under antagande av att förhållandet mellan H- och C-atomer i bränslet är 1,8:1, med utgångspunkt i den maximala CO2-koncentrationen i avgaserna eller den outspädda CO2-spänngaskoncentrationen (A, beräknad enligt punkt 1.9.2.1) på följande sätt:

2

2

| g) | Följande punkt skall införas:






  ”1.11 | Ytterligare kalibreringskrav för mätning av outspädda avgaser under NRTC-prov |
| --- | --- | --- |

g)

Följande punkt skall införas:

”1.11

Ytterligare kalibreringskrav för mätning av outspädda avgaser under NRTC-prov

| 1.11.1 | Kontroll av analyssystemets responstid
  Responstiden skall bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätning (dvs. tryck, flöden, analysatorns filterinställningar och andra faktorer som påverkar responstiden). Responstiden fastställs genom att man byter gas direkt vid provtagningssondens inlopp. Gasbytet får inte ta längre än 0,1 sekunder. Kontrollgaserna skall ändra koncentrationen med minst 60 % av fullt skalutslag.
  Varje gaskomponents spårhalt skall registreras. Responstiden definieras som tidsskillnaden mellan gasbytet och den därpå registrerade koncentrationsändringen. Systemets responstid (t90) är omvandlingstiden i mätdetektorn plus detektorns stegtid. Omvandlingstiden definieras som tiden mellan ändringen (t0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 10 % av slutvärdet (t10). Stegtiden definieras som tiden mellan utvärden på 10 respektive 90 % av slutvärdet (t90 – t10).
  För tidsförskjutningen av analysatorn och avgasflödets signaler vid outspädd mätning definieras omvandlingstiden som tiden mellan ändringen (t0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 50 % av slutvärdet (t50).
  Systemets responstid skall vara ≤ 10 sekunder med en stegtid på ≤ 2,5 sekunder för alla beståndsdelar (CO, NOx, HC) och för samtliga mätområden som används. |
| --- | --- |

1.11.1

Kontroll av analyssystemets responstid

Responstiden skall bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätning (dvs. tryck, flöden, analysatorns filterinställningar och andra faktorer som påverkar responstiden). Responstiden fastställs genom att man byter gas direkt vid provtagningssondens inlopp. Gasbytet får inte ta längre än 0,1 sekunder. Kontrollgaserna skall ändra koncentrationen med minst 60 % av fullt skalutslag.

Varje gaskomponents spårhalt skall registreras. Responstiden definieras som tidsskillnaden mellan gasbytet och den därpå registrerade koncentrationsändringen. Systemets responstid (t90) är omvandlingstiden i mätdetektorn plus detektorns stegtid. Omvandlingstiden definieras som tiden mellan ändringen (t0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 10 % av slutvärdet (t10). Stegtiden definieras som tiden mellan utvärden på 10 respektive 90 % av slutvärdet (t90 – t10).

90

0

10

90

10

För tidsförskjutningen av analysatorn och avgasflödets signaler vid outspädd mätning definieras omvandlingstiden som tiden mellan ändringen (t0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 50 % av slutvärdet (t50).

0

50

Systemets responstid skall vara ≤ 10 sekunder med en stegtid på ≤ 2,5 sekunder för alla beståndsdelar (CO, NOx, HC) och för samtliga mätområden som används.

x

| 1.11.2 | Kalibrering av spårgasanalysatorn för avgasflödesmätning
  Om man använder en analysator för mätning av spårgaskoncentration, skall denna kalibreras med standardgasen.
  Kalibreringskurvan skall fastställas genom minst tio kalibreringspunkter (utöver nollpunkten) placerade så att hälften av punkterna ligger mellan 4 och 20 % av fullt skalutslag och resten mellan 20 och 100 %. Kalibreringskurvan beräknas med minsta kvadrat-metoden.
  Kalibreringskurvan får avvika med högst ± 1 % av fullt skalutslag från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt i området mellan 20 och 100 % av fullt skalutslag. Den får avvika med högst ± 2 % från det nominella värdet i området mellan 4 och 20 % av fullt skalutslag.
  Före provningen skall analysatorn nollställas och mätområdet ställas in med en nollställningsgas och en spänngas vars nominella värde är över 80 % av fullt skalutslag för analysatorn.” |
| --- | --- |

1.11.2

Kalibrering av spårgasanalysatorn för avgasflödesmätning

Om man använder en analysator för mätning av spårgaskoncentration, skall denna kalibreras med standardgasen.

Kalibreringskurvan skall fastställas genom minst tio kalibreringspunkter (utöver nollpunkten) placerade så att hälften av punkterna ligger mellan 4 och 20 % av fullt skalutslag och resten mellan 20 och 100 %. Kalibreringskurvan beräknas med minsta kvadrat-metoden.

Kalibreringskurvan får avvika med högst ± 1 % av fullt skalutslag från det nominella värdet för varje kalibreringspunkt i området mellan 20 och 100 % av fullt skalutslag. Den får avvika med högst ± 2 % från det nominella värdet i området mellan 4 och 20 % av fullt skalutslag.

Före provningen skall analysatorn nollställas och mätområdet ställas in med en nollställningsgas och en spänngas vars nominella värde är över 80 % av fullt skalutslag för analysatorn.”

| h) | Punkt 2.2 skall ersättas med följande:






  ”2.2 | Kalibreringen av gasflödesmätare eller flödesmätningsutrustning skall göras i enlighet med nationella eller internationella standarder.
  Det maximala felet hos det uppmätta värdet skall ligga inom ± 2 % av det avlästa värdet.
  När det gäller delflödessystem, är provtagningsflödets GSE
  ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:

  GSE
  = GTOTW
  – GDILW


  I detta fall räcker det inte med en noggrannhet på ± 2 % hos GTOTW
  och GDILW
  för att garantera en godtagbar noggrannhet hos GSE
  . Om gasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, skall det maximala felet hos skillnaden vara sådant att noggrannheten hos GSE
  ligger inom ± 5 %, när utspädningsfaktorn är lägre än 15. Det kan beräknas med hjälp av genomsnittskvadratroten av felen hos varje instrument.” |
| --- | --- | --- |

h)

Punkt 2.2 skall ersättas med följande:

”2.2

Kalibreringen av gasflödesmätare eller flödesmätningsutrustning skall göras i enlighet med nationella eller internationella standarder.

Det maximala felet hos det uppmätta värdet skall ligga inom ± 2 % av det avlästa värdet.

När det gäller delflödessystem, är provtagningsflödets GSE
  ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:

GSE

GSE
  = GTOTW
  – GDILW

GSE

GTOTW

GDILW

I detta fall räcker det inte med en noggrannhet på ± 2 % hos GTOTW
  och GDILW
  för att garantera en godtagbar noggrannhet hos GSE
  . Om gasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, skall det maximala felet hos skillnaden vara sådant att noggrannheten hos GSE
  ligger inom ± 5 %, när utspädningsfaktorn är lägre än 15. Det kan beräknas med hjälp av genomsnittskvadratroten av felen hos varje instrument.”

GTOTW

GDILW

GSE

GSE

| i) | Följande avsnitt skall läggas till:






  ”2.6 | Ytterligare kalibreringskrav för system med delflödesutspädning |
| --- | --- | --- |

i)

Följande avsnitt skall läggas till:

”2.6

Ytterligare kalibreringskrav för system med delflödesutspädning

| 2.6.1 | Periodisk kalibrering
  Om provgasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, skall flödesmätaren eller flödesmätningsutrustningen kalibreras enligt något av följande förfaranden, så att provtagningsflödet GSE i tunneln uppfyller noggrannhetskraven i avsnitt 2.4 i tillägg I:
  Flödesmätaren för GDILW ansluts i serie till flödesmätaren för GTOTW
  , skillnaden mellan de båda flödesmätarna kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesbörvärden mellan provets lägsta GDILW-värde och provets GTOTW
  -värde. Utspädningstunneln behöver inte passeras.
  En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för GTOTW
  , och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provet. Sedan ansluts massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för GDILW, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsfaktorer mellan 3och 50, i förhållande till det GTOTW
  -värde som används under provet.
  Överföringsröret TT kopplas bort från avgasflödet, och en kalibrerad flödesmätare, med ett mätområde som lämpar sig för mätning av GSE, kopplas till överföringsröret. Därefter ställs GTOTW
  in till det värde som används under provet, och GDILW ställs in till minst 5 olika värden efter varandra, motsvarande utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsluftens flöde genom respektive mätare måste dock vara desamma som under det verkliga provet.
  En spårgas matas in i överföringsröret TT. Spårgasen kan vara en beståndsdel av avgaserna, såsom CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgaskomponenten. Detta skall göras för 5 utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsfaktorn q:
  GSE = GTOTW
  /q

  Gasanalysatorernas noggrannhet skall beaktas för att säkerställa noggrannheten hos GSE. |
| --- | --- |

2.6.1

Periodisk kalibrering

Om provgasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, skall flödesmätaren eller flödesmätningsutrustningen kalibreras enligt något av följande förfaranden, så att provtagningsflödet GSE i tunneln uppfyller noggrannhetskraven i avsnitt 2.4 i tillägg I:

SE

Flödesmätaren för GDILW ansluts i serie till flödesmätaren för GTOTW
  , skillnaden mellan de båda flödesmätarna kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesbörvärden mellan provets lägsta GDILW-värde och provets GTOTW
  -värde. Utspädningstunneln behöver inte passeras.

DILW

GTOTW

DILW

GTOTW

En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för GTOTW
  , och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provet. Sedan ansluts massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för GDILW, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsfaktorer mellan 3och 50, i förhållande till det GTOTW
  -värde som används under provet.

GTOTW

DILW

GTOTW

Överföringsröret TT kopplas bort från avgasflödet, och en kalibrerad flödesmätare, med ett mätområde som lämpar sig för mätning av GSE, kopplas till överföringsröret. Därefter ställs GTOTW
  in till det värde som används under provet, och GDILW ställs in till minst 5 olika värden efter varandra, motsvarande utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsluftens flöde genom respektive mätare måste dock vara desamma som under det verkliga provet.

SE

GTOTW

DILW

En spårgas matas in i överföringsröret TT. Spårgasen kan vara en beståndsdel av avgaserna, såsom CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgaskomponenten. Detta skall göras för 5 utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsfaktorn q:

2

x

q

GSE = GTOTW
  /q

SE

GTOTW

q

Gasanalysatorernas noggrannhet skall beaktas för att säkerställa noggrannheten hos GSE.

SE

| 2.6.2 | Kontroll av kolflödet
  Det rekommenderas med eftertryck att man kontrollerar kolflödet med hjälp av de verkliga avgaserna för att upptäcka mät- och kontrollproblem och verifiera att delflödessystemet fungerar på rätt sätt. Denna kontroll bör göras åtminstone varje gång en ny motor installeras, eller när en väsentlig del av provbäddskonfigurationen ändras.
  Motorn skall köras med toppvridmoment och topphastighet eller i något annat stationärt driftläge som ger 5 % eller mer CO2. Delflödessystemet skall köras med en utspädningsfaktor på ungefär 15:1. |
| --- | --- |

2.6.2

Kontroll av kolflödet

Det rekommenderas med eftertryck att man kontrollerar kolflödet med hjälp av de verkliga avgaserna för att upptäcka mät- och kontrollproblem och verifiera att delflödessystemet fungerar på rätt sätt. Denna kontroll bör göras åtminstone varje gång en ny motor installeras, eller när en väsentlig del av provbäddskonfigurationen ändras.

Motorn skall köras med toppvridmoment och topphastighet eller i något annat stationärt driftläge som ger 5 % eller mer CO2. Delflödessystemet skall köras med en utspädningsfaktor på ungefär 15:1.

2

| 2.6.3 | Förhandskontroll
  Systemet skall förhandskontrolleras inom 2 timmar före provningen enligt följande:
  Flödesmätarnas noggrannhet kontrolleras på samma sätt som vid kalibreringen vid åtminstone två punkter, inklusive GDILW-flödesvärden motsvarande utspädningsfaktorer mellan 5 och 15 för det GTOTW
  -värde som används under provet.
  Förhandskontrollen får uteslutas, om man med hjälp av de värden som registrerats vid ovan beskriva kalibrering kan visa att flödesmätarnas kalibrering är stabil under en längre tid. |
| --- | --- |

2.6.3

Förhandskontroll

Systemet skall förhandskontrolleras inom 2 timmar före provningen enligt följande:

Flödesmätarnas noggrannhet kontrolleras på samma sätt som vid kalibreringen vid åtminstone två punkter, inklusive GDILW-flödesvärden motsvarande utspädningsfaktorer mellan 5 och 15 för det GTOTW
  -värde som används under provet.

DILW

GTOTW

Förhandskontrollen får uteslutas, om man med hjälp av de värden som registrerats vid ovan beskriva kalibrering kan visa att flödesmätarnas kalibrering är stabil under en längre tid.

| 2.6.4 | Bestämning av omvandlingstiden
  Omvandlingstiden skall bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätningen. För detta skall följande metod användas:
  En oberoende referensflödesmätare med ett för provtagningsflödet lämpligt mätområde placeras i serie med och nära kopplat till sonden. Flödesmätarens omvandlingstid skall vara kortare än 100 ms vid den flödesstegsstorlek som används vid responstidsmätningen och ha en flödesstrypning som motsvarar god branschpraxis och som är så låg att den inte påverkar delflödessystemets dynamiska prestanda.
  Inmatningen av avgasflödet (eller luftflödet, om avgasflödet beräknas) i delflödessystemet skall stegvis ändras, från lågt flöde till minst 90 % av fullt skalutslag. För den stegvisa ändringen bör man använda samma tröskel som för att utlösa look ahead-styrning vid det verkliga provet. Stimulus för avgasflödesstegen och flödesmätarens reaktion skall registreras med en frekvens på minst 10 gånger per sekund.
  Med hjälp av dessa data beräknas delflödessystemets omvandlingstid, som är tiden mellan utlösandet av stegstimulus och den punkt som ger 50 % av flödesmätarens reaktion. På samma sätt bestäms omvandlingstiderna för delflödessystemets GSE-signal och avgasflödesmätarens GEXHW
  -signal. Dessa signaler används för de regressionskontroller som genomförs efter varje provning (se punkt 2.4 i tillägg I).
  Beräkningen skall upprepas för minst 5 öknings- och minskningsstimulus, varefter man beräknar resultatens medelvärde. Referensflödesmätarens interna omvandlingstid (<100 ms) skall subtraheras från detta värde. Det resulterande värdet är delflödessystemets look ahead-värde, som skall tillämpas i enlighet med punkt 2.4 i tillägg I.” |
| --- | --- |

2.6.4

Bestämning av omvandlingstiden

Omvandlingstiden skall bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätningen. För detta skall följande metod användas:

En oberoende referensflödesmätare med ett för provtagningsflödet lämpligt mätområde placeras i serie med och nära kopplat till sonden. Flödesmätarens omvandlingstid skall vara kortare än 100 ms vid den flödesstegsstorlek som används vid responstidsmätningen och ha en flödesstrypning som motsvarar god branschpraxis och som är så låg att den inte påverkar delflödessystemets dynamiska prestanda.

Inmatningen av avgasflödet (eller luftflödet, om avgasflödet beräknas) i delflödessystemet skall stegvis ändras, från lågt flöde till minst 90 % av fullt skalutslag. För den stegvisa ändringen bör man använda samma tröskel som för att utlösa look ahead-styrning vid det verkliga provet. Stimulus för avgasflödesstegen och flödesmätarens reaktion skall registreras med en frekvens på minst 10 gånger per sekund.

Med hjälp av dessa data beräknas delflödessystemets omvandlingstid, som är tiden mellan utlösandet av stegstimulus och den punkt som ger 50 % av flödesmätarens reaktion. På samma sätt bestäms omvandlingstiderna för delflödessystemets GSE-signal och avgasflödesmätarens GEXHW
  -signal. Dessa signaler används för de regressionskontroller som genomförs efter varje provning (se punkt 2.4 i tillägg I).

SE

GEXHW

Beräkningen skall upprepas för minst 5 öknings- och minskningsstimulus, varefter man beräknar resultatens medelvärde. Referensflödesmätarens interna omvandlingstid (<100 ms) skall subtraheras från detta värde. Det resulterande värdet är delflödessystemets look ahead-värde, som skall tillämpas i enlighet med punkt 2.4 i tillägg I.”

| 7. | Följande avsnitt skall införas:
  ”3.   KALIBRERING AV CVS-SYSTEMET
  3.1   Allmänt
  CVS-systemet (systemet för konstantvolymprovtagning) skall kalibreras med hjälp av en noggrann flödesmätare och hjälpmedel för ändring av driftförhållandena.
  Flödet genom systemet skall mätas vid olika driftinställningar för flödet, och systemets styrparametrar skall mätas och ställas i relation till flödena.
  Olika typer av flödesmätare kan användas, t.ex. kalibrerat venturirör, kalibrerad laminär flödesmätare eller kalibrerad turbinmätare.
  3.2   Kalibrering av kolvpump (PDP)
  Alla pumpparametrar skall mätas samtidigt med parametrarna för ett kalibreringsventurirör, som är anslutet i serie med pumpen. Det beräknade flödet (i m3/min vid pumpinloppet och vid absolut tryck och temperatur) ritas sedan in i ett diagram som funktion av värdet på en korrelationsfunktion, vars värde i sin tur är en funktion av pumpparametrarnas värden. Den linjära funktion som beskriver sambandet mellan pumpflödet och korrelationsfunktionens värde bestäms. Om CVS-systemet har en drivanordning med flera hastigheter skall en kalibrering utföras för varje hastighetsområde som används.
  Temperaturen skall hållas konstant under kalibreringen.
  Otätheten i kopplingar och kanaler mellan kaliberingsventuriröret och CVS-pumpen skall hållas under 0,3 % av den lägsta flödespunkten (högsta strypning och lägsta pumphastighet).
  3.2.1   Behandling av mätdata
  Luftflödet (QS) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst sex) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Luftflödet skall sedan omvandlas till pumpflöde (Vo) i m3/varv vid pumpinloppets absoluta temperatur och absoluta tryck enligt följande formel:



  där







  Qs | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur vid pumpinloppet (K) |
| pA | = | absolut tryck vid pumpinloppet (pB – p1) (kPa) |
| n | = | pumphastighet (varv/s) |

7.

Följande avsnitt skall införas:

”3.   KALIBRERING AV CVS-SYSTEMET

3.1   Allmänt

CVS-systemet (systemet för konstantvolymprovtagning) skall kalibreras med hjälp av en noggrann flödesmätare och hjälpmedel för ändring av driftförhållandena.

Flödet genom systemet skall mätas vid olika driftinställningar för flödet, och systemets styrparametrar skall mätas och ställas i relation till flödena.

Olika typer av flödesmätare kan användas, t.ex. kalibrerat venturirör, kalibrerad laminär flödesmätare eller kalibrerad turbinmätare.

3.2   Kalibrering av kolvpump (PDP)

Alla pumpparametrar skall mätas samtidigt med parametrarna för ett kalibreringsventurirör, som är anslutet i serie med pumpen. Det beräknade flödet (i m3/min vid pumpinloppet och vid absolut tryck och temperatur) ritas sedan in i ett diagram som funktion av värdet på en korrelationsfunktion, vars värde i sin tur är en funktion av pumpparametrarnas värden. Den linjära funktion som beskriver sambandet mellan pumpflödet och korrelationsfunktionens värde bestäms. Om CVS-systemet har en drivanordning med flera hastigheter skall en kalibrering utföras för varje hastighetsområde som används.

3

Temperaturen skall hållas konstant under kalibreringen.

Otätheten i kopplingar och kanaler mellan kaliberingsventuriröret och CVS-pumpen skall hållas under 0,3 % av den lägsta flödespunkten (högsta strypning och lägsta pumphastighet).

3.2.1   Behandling av mätdata

Luftflödet (QS) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst sex) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Luftflödet skall sedan omvandlas till pumpflöde (Vo) i m3/varv vid pumpinloppets absoluta temperatur och absoluta tryck enligt följande formel:

3

3

Image

där

Qs

s

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

3

T

=

temperatur vid pumpinloppet (K)

pA

A

=

absolut tryck vid pumpinloppet (pB – p1) (kPa)

B

1

n

=

pumphastighet (varv/s)

För att kompensera för den inverkan som tryckskillnader i pumpen och pumpförluster kan ha skall korrelering göras med hjälp av en korrelationsfunktion (X0), i vilken variablerna är pumphastigheten (n), tryckskillnaden mellan pumpinlopp och pumputlopp samt det absoluta trycket vid pumpens utlopp:

0

Image

där

Image

| pA | = | absolut tryck vid pumpens utlopp (kPa) |
| --- | --- | --- |

pA

A

=

absolut tryck vid pumpens utlopp (kPa)

Linjär anpassning med minsta kvadrat-metoden skall göras för att få fram kalibreringsekvationen enligt följande formel:

Image

D0 är regressionslinjens skärningspunkt på y-axeln och m lutningskoefficienten.

0

För ett CVS-system med flera hastigheter skall kalibreringskurvorna, som tagits fram för pumpens olika hastighetsområden, vara ungefär parallella, och värdet i skärningspunkten (D0) skall öka när man går från ett högre till ett lägre hastighetsområde.

0

De värden som räknats fram med kalibreringsekvationen skall ligga inom ± 0,5 % från det uppmätta värdet på V0. Värdena på lutningskoefficienten m varierar mellan olika pumpar. Inflödet av partiklar kommer med tiden att göra att pumpförlusterna minskar, vilket återspeglas i lägre värden på m. Därför skall kalibrering göras när pumpen tas i drift, efter varje större översyn och då kontrollen av hela systemet (se punkt 3.5) ger vid handen att pumpförlusterna ändrats.

0

3.3   Kalibrering av venturirör för kritiskt flöde (CFV)

Kalibreringen av CFV baseras på flödesekvationen för ett kritiskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur:

Image

där

| Kv | = | kalibreringskoefficient |
| --- | --- | --- |
| pA | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | = | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |

Kv

v

=

kalibreringskoefficient

pA

A

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

=

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

3.3.1   Behandling av mätdata

Luftflödet (Qs) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 8) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Kalibreringskoefficienten räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje strypvärde på följande sätt:

s

3

Image

där

| Qs | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |
| pA | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |

Qs

s

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

3

T

=

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

pA

A

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

För att bestämma området för det kritiska flödet skall kurvan Kv ritas som en funktion av trycket vid venturirörets inlopp. För flöden kring det kritiska luftflödet (’kvävt flöde’) kommer Kv att vara relativt konstant. När trycket sjunker (undertrycket ökar), begränsas inte flödet i venturiröret, och Kv minskar, vilket är ett tecken på att CFV-systemet körs utanför det tillåtna arbetsområdet.

v

v

v

För minst åtta punkter inom det kritiska flödesområdet beräknas medelvärdet och standardavvikelsen för Kv. Standardavvikelsen får inte överstiga ± 0,3 % av medelvärdet på Kv.

v

v

3.4   Kalibrering av subsoniskt venturirör (SSV)

Kalibreringen av SSV baseras på flödesekvationen för ett subsoniskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan SSV-inlopp och SSV-mynning, enligt följande:

Image

där

| A0 | = | en rad konstanter och enhetsomräkningar |
| --- | --- | --- |
| d | = | SSV-mynningens diameter (m) |
| Cd | = | SSV-utsläppskoefficient |
| PA | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | = | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |

A0

0

=

en rad konstanter och enhetsomräkningar

Image

d

=

SSV-mynningens diameter (m)

Cd

d

=

SSV-utsläppskoefficient

PA

A

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

=

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

Image

3.4.1   Behandling av mätdata

Luftflödet (QSSV) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje flödesvärde (minst 16) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Utsläppskoefficienten räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje flödesvärde på följande sätt:

SSV

3

Image

där

| QSSV | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |
| d | = | SSV-mynningens diameter (m) |

QSSV

SSV

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

3

T

=

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

d

=

SSV-mynningens diameter (m)

Image

För att bestämma området för det subsoniska flödet skall kurvan Cd ritas som en funktion av Reynoldstalet vid SSV-mynningen. Re vid SSV-mynningen beräknas med följande formel:

d

Image

där

| A1 | = | en rad konstanter och enhetsomräkningar |
| --- | --- | --- |

A1

1

=

en rad konstanter och enhetsomräkningar

Image

| QSSV | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- |
| d | = | SSV-mynningens diameter (m) |
| μ | = | gasens absoluta eller dynamiska viskositet beräknad med följande formel: |

QSSV

SSV

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

3

d

=

SSV-mynningens diameter (m)

μ

=

gasens absoluta eller dynamiska viskositet beräknad med följande formel:

Image

där:

Image

Eftersom QSSV ingår i Re-formeln, måste man börja beräkningarna med en första uppskattning av kalibreringsventurirörets QSSV eller Cd och upprepa beräkningarna tills QSSV konvergerar. Konvergensmetodens noggrannhet måste vara minst 0,1 %.

SSV

SSV

d

SSV

För minst 16 punkter inom det subsoniska flödesområdet måste de Cd-värden som beräknats med den kurvanpassade ekvationen ligga inom ± 0,5 % av varje kalibreringspunkts uppmätta Cd-värde.

d

d

3.5   Kontroll av hela systemet

Den totala noggrannheten hos provtagnings- och analyssystemet för CVS bestäms genom att en känd mängd av en förorenande gas införs i systemet medan det körs på normalt sätt. Föroreningen analyseras, och massan beräknas enligt punkt 2.4.1 i tillägg 3 till bilaga III, utom för propan, där en faktor 0,000472 används i stället för 0,000479, som annars används för kolväten. Endera av följande två metoder skall användas:

3.5.1   Mätning med strypmunstycke för kritiskt flöde

En känd mängd ren gas (propan) matas in i CVS-systemet genom ett kalibrerat strypmunstycke för kritiskt flöde. Om inloppstrycket är tillräckligt högt, är flödet, som ställs in med hjälp av strypmunstycket, oberoende av trycket vid strypmunstyckets utlopp (kritiskt flöde). CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5–10 minuter. Ett gasprov skall analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som bestämts på detta sätt skall ligga inom ± 3 % från den kända massan av den inmatade gasen.

3.5.2   Gravimetrisk mätning

Vikten av en liten cylinder fylld med propan bestäms med en noggrannhet på ± 0,01 gram. Under 5–10 minuter körs CVS-systemet som vid ett normalt avgasprov, medan kolmonoxid eller propan förs in i systemet. Mängden ren gas som förts in bestäms med hjälp av jämförande vägning. Ett gasprov skall analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som bestämts på detta sätt skall ligga inom ± 3 % från den kända massan av den inmatade gasen.”

| 8. | Tillägg 3 skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande rubrik för detta tillägg skall läggas till: ”RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR” |
| --- | --- | --- |

8.

Tillägg 3 skall ändras på följande sätt:

a)

Följande rubrik för detta tillägg skall läggas till: ”RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR”

| b) | Rubriken på avsnitt 1 skall ersättas med följande: ”RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR – NRSC-PROV” |
| --- | --- |

b)

Rubriken på avsnitt 1 skall ersättas med följande: ”RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR – NRSC-PROV”

| c) | Punkt 1.2 skall ersättas med följande:






  ”1.2 | Utsläpp av partiklar
  För utvärdering av resultaten för partiklar skall de totala provmassorna (MSAM, i) genom filtren noteras vid varje steg. Filtren återförs till vägningskammaren och konditioneras i minst en och högst 80 timmar varpå de vägs. Filtrens bruttovikt noteras och tareringsvikten (se punkt 3.1 i bilaga III) subtraheras. Partikelmassan (Mf för metoden med flera filter och MF, i för metoden med ett filter) är summan av de partikelmassor som uppsamlats på huvud- och sekundärfiltret. Om bakgrundskorrigering skall tillämpas skall utspädningsluftens massa (MDIL) genom filtren samt partikelmassan (Md) noteras. Om mer än en mätning gjorts skall kvoten Md/MDIL beräknas för varje enskild mätning och det genomsnittliga värdet tas fram.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 1.2 skall ersättas med följande:

”1.2

Utsläpp av partiklar

För utvärdering av resultaten för partiklar skall de totala provmassorna (MSAM, i) genom filtren noteras vid varje steg. Filtren återförs till vägningskammaren och konditioneras i minst en och högst 80 timmar varpå de vägs. Filtrens bruttovikt noteras och tareringsvikten (se punkt 3.1 i bilaga III) subtraheras. Partikelmassan (Mf för metoden med flera filter och MF, i för metoden med ett filter) är summan av de partikelmassor som uppsamlats på huvud- och sekundärfiltret. Om bakgrundskorrigering skall tillämpas skall utspädningsluftens massa (MDIL) genom filtren samt partikelmassan (Md) noteras. Om mer än en mätning gjorts skall kvoten Md/MDIL beräknas för varje enskild mätning och det genomsnittliga värdet tas fram.”

SAM, i

f

F, i

DIL

d

d

DIL

| d) | Punkt 1.3.1 skall ersättas med följande:






  ”1.3.1 | Bestämning av avgasflödet
  Avgasflödet (GEXHW) skall bestämmas för varje steg i enlighet med punkt 1.2.1–1.2.3 i tillägg 1 till bilaga III.
  Om ett system med fullflödesutspädning används skall det totala flödet utspädda avgaser (GTOTW) bestämmas för varje steg i enlighet med punkt 1.2.4 i tillägg 1 till bilaga III.” |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 1.3.1 skall ersättas med följande:

”1.3.1

Bestämning av avgasflödet

Avgasflödet (GEXHW) skall bestämmas för varje steg i enlighet med punkt 1.2.1–1.2.3 i tillägg 1 till bilaga III.

EXHW

Om ett system med fullflödesutspädning används skall det totala flödet utspädda avgaser (GTOTW) bestämmas för varje steg i enlighet med punkt 1.2.4 i tillägg 1 till bilaga III.”

TOTW

| e) | Punkterna 1.3.2–1.4.6 skall ersättas med följande:
  ”1.3.2   Korrigering från torr bas till våt bas
  Korrigering från torr bas till våt bas (GEXHW), skall för varje steg beräknas i enlighet med punkterna 1.2.1–1.2.3 i tillägg 1 till bilaga III.
  Om GEXHW tillämpas, skall den uppmätta koncentrationen omvandlas till våt bas enligt följande formler, om den inte redan mätts på våt bas.
  conc (våt) = kw × conc (torr)
  För outspädda avgaser:



  För utspädda avgaser:



  eller



  För utspädningsluften:



  För inloppsluften (om denna inte är identisk med utspädningsluften):



  där:







  Ha | : | inloppsluftens absoluta fuktighet (g vatten/kg torr luft): |
| --- | --- | --- | --- |
| Hd | : | utspädningsluftens absoluta fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| Rd | : | utspädningsluftens relativa fuktighet (%) |
| Ra | : | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| pd | : | mättat ångtryck i utspädningsluften (kPa) |
| pa | : | mättat ångtryck i inloppsluften (kPa) |
| pB | : | atmosfärstryck (kPa) |

e)

Punkterna 1.3.2–1.4.6 skall ersättas med följande:

”1.3.2   Korrigering från torr bas till våt bas

Korrigering från torr bas till våt bas (GEXHW), skall för varje steg beräknas i enlighet med punkterna 1.2.1–1.2.3 i tillägg 1 till bilaga III.

EXHW

Om GEXHW tillämpas, skall den uppmätta koncentrationen omvandlas till våt bas enligt följande formler, om den inte redan mätts på våt bas.

EXHW

conc (våt) = kw × conc (torr)

w

För outspädda avgaser:

Image

För utspädda avgaser:

Image

eller

Image

För utspädningsluften:

Image

För inloppsluften (om denna inte är identisk med utspädningsluften):

Image

där:

Ha

a

:

inloppsluftens absoluta fuktighet (g vatten/kg torr luft):

Hd

d

:

utspädningsluftens absoluta fuktighet (g vatten/kg torr luft)

Rd

d

:

utspädningsluftens relativa fuktighet (%)

Ra

a

:

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pd

d

:

mättat ångtryck i utspädningsluften (kPa)

pa

a

:

mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

pB

B

:

atmosfärstryck (kPa)

Observera:
  H
  a och H
  d kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

Observera:

H

a

H

d

1.3.3   Fuktighetskorrigering för NOx

x

Eftersom NOx-utsläppen beror på omgivande luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftens temperatur och fuktighet med hjälp av faktorerna KH i följande formler:

x

x

H

Image

där:

| Ta | : | lufttemperatur (K) |
| --- | --- | --- |
| Ha | : | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft): |

Ta

Ta

:

lufttemperatur (K)

Ha

a

:

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft):

Image

där:

| Ra | : | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | : | mättat ångtryck i inloppsluften (kPa) |
| pB | : | atmosfärstryck (kPa) |

Ra

a

:

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pa

a

:

mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

pB

B

:

atmosfärstryck (kPa)

Observera:
  H
  a kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

Observera:

H

a

1.3.4   Beräkning av massflödesutsläpp

Massflödesutsläpp för varje steg skall beräknas enligt följande:

| a) | För outspädda avgaser (13):
  Gasmass = u × conc × GEXHW |
| --- | --- |

a)

För outspädda avgaser (13):

13

Gasmass = u × conc × GEXHW

mass

EXHW

| b) | För utspädda avgaser (13):
  Gasmass = u × concc × GTOTW |
| --- | --- |

b)

För utspädda avgaser (13):

13

Gasmass = u × concc × GTOTW

mass

c

TOTW

där:

concc är korrigerad bakgrundskoncentration

c

Image

eller

DF=13,4/concCO2

CO2

Koefficienten u – våt skall användas i enlighet med följande tabell 4:

Tabell 4:

Värde av koefficienten u – våt för olika beståndsdelar i avgaser

| Gas | u | conc |
| --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | procent |

Gas

u

conc

NOx

x

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

2

15,19

procent

Densiteten hos HC grundar sig på ett genomsnittligt förhållande mellan kol och väte på 1/1,85.

1.3.5   Beräkning av specifika utsläpp

Det specifika utsläppet (g/kWh) skall för samtliga enskilda beståndsdelar beräknas på följande sätt:

Image

där Pi = Pm, i + PAE, i.

i

m, i

AE, i

De vägningsfaktorer och det antal provsteg (n) som skall användas för beräkningen anges i punkt 3.7.1 i bilaga III.

1.4   Beräkning av partikelformiga utsläpp

Partikelutsläppet beräknas på följande sätt:

1.4.1   Faktor för fuktighetskorrigering av partiklar

Eftersom partikelformiga utsläpp från dieselmotorer beror på omgivande luftförhållanden, skall partikelmassflödet korrigeras för omgivande luftfuktighet med hjälp av faktorn Kp enligt följande formel:

p

Image

där:

| Ha | : | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| --- | --- | --- |

Ha

a

:

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

Image

där:

| Ra | : | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | : | mättat ångtryck i inloppsluften (kPa) |
| pB | : | atmosfärstryck (kPa) |

Ra

a

:

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pa

a

:

mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

pB

B

:

atmosfärstryck (kPa)

Observera:
  H
  a kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

Observera:

H

a

1.4.2   System med delflödesutspädning

Det slutliga provresultatet för partikelutsläpp som skall rapporteras erhålls på nedanstående sätt. Eftersom utspädningsförhållandet kan regleras på flera olika sätt, används olika beräkningsmetoder för ekvivalent massflöde för utspädda avgaser GEDF. Samtliga beräkningar skall göras på grundval av genomsnittsvärdena för de enskilda stegen (i) under provtagningen.

EDF

1.4.2.1   Isokinetiska system

GEDFW, i = GEXHW, i × qi

EDFW, i

EXHW, i

i

Image

där r är förhållandet mellan den isokinetiska sondens tvärsnittsarea Ap och avgasrörets tvärsnittsarea AT:

p

T

Image

1.4.2.2   System med mätning av CO2- eller NOx-koncentration

2

x

GEDFW, i = GEXHW, i × qi

EDFW, i

EXHW, i

i

Image

där:

| ConcE | = | koncentration på våt bas av spårgasen i de outspädda avgaserna |
| --- | --- | --- |
| ConcD | = | koncentration på våt bas av spårgasen i de utspädda avgaserna |
| ConcA | = | koncentration på våt bas av spårgasen i utspädningsluften |

ConcE

E

=

koncentration på våt bas av spårgasen i de outspädda avgaserna

ConcD

D

=

koncentration på våt bas av spårgasen i de utspädda avgaserna

ConcA

A

=

koncentration på våt bas av spårgasen i utspädningsluften

Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omräknas till våt bas i enlighet med punkt 1.3.2.

1.4.2.3   System med mätning av CO2 och kolbalansmetoden

2

Image

där:

| CO2D | = | CO2-koncentrationen i de utspädda avgaserna |
| --- | --- | --- |
| CO2A | = | CO2-koncentration i utspädningsluften |

CO2D

2D

=

CO2-koncentrationen i de utspädda avgaserna

2

CO2A

2A

=

CO2-koncentration i utspädningsluften

2

(koncentrationer i volymprocent på våt bas)

Denna formel bygger på antagandet om kolbalans (de kolatomer som tillförs motorn släpps ut i form av CO2) och har härletts på följande sätt:

2

GEDFW, i = GEXHW, i × qi

EDFW, i

EXHW, i

i

och

Image

1.4.2.4.   System med flödesmätning

GEDFW, i = GEXHW, i × qi

EDFW, i

EXHW, i

i

Image

1.4.3   System med fullflödesutspädning

Det slutliga provresultatet för partikelutsläpp som skall rapporteras erhålls på nedanstående sätt.

Samtliga beräkningar skall göras på grundval av genomsnittsvärdena för de enskilda stegen (i) under provtagningen.

GEDFW, i = GTOTW, i

EDFW, i

TOTW, i

1.4.4   Beräkning av partikelmassflödet

Partikelmassflödet beräknas på följande sätt:

För metoden med ett enda filter:

Image

där:

(GEDFW)aver under hela provcykeln skall bestämmas genom att medelvärdena för de enskilda stegen under provtagningsperioden summeras.

EDFW

aver

Image

där i = 1, ... n

För metoden med flera filter:

Image

där i = 1, ... n

Bakgrundskorrigering av partikelmassflödet kan göras på följande sätt:

För metoden med ett enda filter:

Image

Om fler än en mätning görs, skall (Md/MDIL) ersättas med (Md/MDIL)aver

d

DIL

d

DIL

aver

Image

eller

DF=13,4/concCO2

CO2

För metoden med flera filter:

Image

Om fler än en mätning görs, skall (Md/MDIL) ersättas med (Md/MDIL)aver

d

DIL

d

DIL

aver

Image

eller

DF=13,4/concCO2

CO2

1.4.5   Beräkning av specifika utsläpp

Det specifika utsläppet av partiklar PT (g/kWh) skall beräknas på följande sätt (14):

14

För metoden med ett enda filter:

Image

För metoden med flera filter:

Image

1.4.6.   Effektiv vägningsfaktor

För metoden med ett enda filter beräknas den effektiva vägningsfaktorn WFE, i för varje steg på följande sätt:

E, i

Image

där i = l, ... n

Den effektiva vägningsfaktorns värde skall ligga inom ± 0,005 (absolut värde) från de vägningsfaktorer som anges i punkt 3.7.1 i bilaga III.

| f) | Följande avsnitt skall införas:
  ”2.   RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR (NRTC-PROV)
  I detta avsnitt beskrivs mätprinciper för beräkning av förorenande utsläpp under NRTC-cykeln. Någon av följande två mätprinciper kan användas:






  — | De gasformiga ämnena mäts i de outspädda avgaserna i realtid, och partiklarna bestäms med ett system med delflödesutspädning. |
| --- | --- | --- |

f)

Följande avsnitt skall införas:

”2.   RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR (NRTC-PROV)

I detta avsnitt beskrivs mätprinciper för beräkning av förorenande utsläpp under NRTC-cykeln. Någon av följande två mätprinciper kan användas:

—

De gasformiga ämnena mäts i de outspädda avgaserna i realtid, och partiklarna bestäms med ett system med delflödesutspädning.

| — | De gasformiga ämnena och partiklarna bestäms med ett system med fullflödesutspädning (CVS-system). |
| --- | --- |

—

De gasformiga ämnena och partiklarna bestäms med ett system med fullflödesutspädning (CVS-system).

2.1   Beräkning av gasformiga utsläpp i de outspädda avgaserna och av de partikelformiga utsläppen med ett system med delflödesutspädning

2.1.1   Inledning

De gasformiga ämnenas momentana koncentrationssignaler används för beräkning av massutsläppen genom multiplikation med det momentana avgasmassflödet. Avgasmassflödet kan mätas direkt eller beräknas med hjälp av de metoder som beskriv i punkt 2.2.3 i tillägg 1 till bilaga III (mätning av inloppsluft och bränsleflöde, spårgasmetod, mätning av inloppsluft och luft – bränsleförhållande). Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de olika instrumentens responstider. Skillnaderna skall korrigeras genom tidsförskjutning av signalerna.

När det gäller partiklar, använder man avgasmassflödets signaler för att styra delflödessystemet och för att ta ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet. Proportionalitetens kvalitet kontrolleras genom en regressionsanalys mellan provtagnings- och utsläppsflödet i enlighet med punkt 2.4 i tillägg 1 till bilaga III.

2.1.2   Bestämning av gasformiga ämnen

2.1.2.1   Beräkning av massutsläpp

Massan av föroreningar Mgas
  (g per prov) skall bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen utifrån föroreningarnas outspädda koncentrationer, u-värdena i tabell 4 (se även punkt 1.3.4) och avgasmassflödet, tidsförskjutet med hänsyn till omvandlingstiden, och genom integrering av dessa momentana värden under hela provcykeln. Koncentrationerna bör helst mätas på våt bas. Om mätningen görs på torr bas, skall nedanstående korrigering från torr till våt bas tillämpas på de momentana koncentrationsvärdena, innan andra beräkningar görs.

Mgas

Tabell 4:   Värde av koefficienten u – våt för olika beståndsdelar i avgaser

| Gas | u | conc |
| --- | --- | --- |
| NOx | 0,001587 | ppm |
| CO | 0,000966 | ppm |
| HC | 0,000479 | ppm |
| CO2 | 15,19 | procent |

Gas

u

conc

NOx

x

0,001587

ppm

CO

0,000966

ppm

HC

0,000479

ppm

CO2

2

15,19

procent

Densiteten hos HC grundar sig på ett genomsnittligt förhållande mellan kol och väte på 1/1,85.

Följande formel skall användas:

Image

där

| u | = | förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas täthet |
| --- | --- | --- |
| conci | = | momentan koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm) |
| GEXHW, i | = | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| f | = | dataregistreringsfrekvens (Hz) |
| n | = | antal mätningar |

u

u

=

förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas täthet

conci

conci

=

momentan koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm)

GEXHW, i

GEXHW, i

=

momentant avgasmassflöde (kg/s)

f

f

=

dataregistreringsfrekvens (Hz)

n

n

=

antal mätningar

För beräkning av NOx skall nedan beskrivna faktor för fuktighetskorrigering k
  H, användas.

x

k

H

Den momentant uppmätta koncentrationen skall omvandlas till våt bas enligt nedanstående beskrivning, om den inte redan mätts på våt bas.

2.1.2.2   Korrigering från torr bas till våt bas

Om den momentant uppmätta koncentrationen mäts på torr bas, skall den omvandlas till våt bas enligt följande formler:

conc
  wet = k
  W x conc
  dry

conc

wet

k

W

conc

dry

där

Image

varvid

Image

där

| concCO2 | = | koncentration av torr CO2 (%) |
| --- | --- | --- |
| conc
  CO | = | koncentration av torr CO (%) |
| H
  a | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |

concCO2

concCO2

=

koncentration av torr CO2 (%)

2

conc
  CO

conc

CO

=

koncentration av torr CO (%)

H
  a

H

a

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

Image

| Ra | : | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | : | mättat ångtryck i inloppsluften (kPa) |
| pB | : | atmosfärstryck (kPa) |

Ra

a

:

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pa

a

:

mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

pB

B

:

atmosfärstryck (kPa)

Observera:
  H
  a kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

Observera:

H

a

2.1.2.3   Fuktighets- och temperaturkorrigering för NOx

x

Eftersom NOx-utsläppen beror på omgivande luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras för fuktighet och den omgivande luftens temperatur med hjälp av faktorerna i följande formel:

x

x

Image

där

| T
  a | = | inloppsluftens temperatur (K) |
| --- | --- | --- |
| H
  a | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |

T
  a

T

a

=

inloppsluftens temperatur (K)

H
  a

H

a

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

Image

där

| Ra | : | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | : | mättat ångtryck i inloppsluften (kPa) |
| pB | : | atmosfärstryck (kPa) |

Ra

a

:

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pa

a

:

mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

pB

B

:

atmosfärstryck (kPa)

Observera:
  H
  a kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

Observera:

H

a

2.1.2.4   Beräkning av specifika utsläpp

De specifika utsläppen (g/kWh) skall för varje enskild beståndsdel beräknas på följande sätt:

Enskild gas = Mgas
  /W
  act

Mgas

W

act

där

| W
  act | = | verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III |
| --- | --- | --- |

W
  act

W

act

=

verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III

2.1.3   Bestämning av partiklar

2.1.3.1   Beräkning av massutsläpp

Partikelmassan MPT
  (g per prov) skall beräknas med någon av följande metoder:

MPT

| a) | där








  M
  f | = | partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- | --- | --- |
| MSAM | = | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| M
  EDFW | = | ekvivalent massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln |

a)

Image

där

M
  f

M

f

=

partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

MSAM

SAM

=

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

M
  EDFW

M

EDFW

=

ekvivalent massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln

Den totala massan av ekvivalent massflöde för utspädda avgaser under hela provcykeln skall bestämmas på följande sätt:

där

| GEDFW

  ,i | = | momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| GEXHW

  ,i | = | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| q
  i | = | momentan utspädningsfaktor |
| GTOTW

  ,I | = | momentant utspätt avgasmassflöde genom utspädningstunneln (kg/s) |
| GDILW

  ,i | = | momentant massflöde utspädningsluft (kg/s) |
| f | = | dataregistreringsfrekvens (Hz) |
| n | = | antal mätningar |

GEDFW

  ,i

GEDFW

,i

=

momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser (kg/s)

GEXHW

  ,i

GEXHW

,i

=

momentant avgasmassflöde (kg/s)

q
  i

q

i

=

momentan utspädningsfaktor

GTOTW

  ,I

GTOTW

,I

=

momentant utspätt avgasmassflöde genom utspädningstunneln (kg/s)

GDILW

  ,i

GDILW

,i

=

momentant massflöde utspädningsluft (kg/s)

f

f

=

dataregistreringsfrekvens (Hz)

n

n

=

antal mätningar

| b) | där








  M
  f | = | partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- | --- | --- |
| r
  s | = | genomsnittlig provkvot under hela provcykeln |

b)

Image

där

M
  f

M

f

=

partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

r
  s

r

s

=

genomsnittlig provkvot under hela provcykeln

där

| MSE | = | massa av avgasprov under hela provcykeln (kg) |
| --- | --- | --- |
| MEXHW | = | totalt massflöde avgaser under hela provcykeln (kg) |
| MSAM | = | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| MTOTW | = | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln |

MSE

MSE

=

massa av avgasprov under hela provcykeln (kg)

MEXHW

MEXHW

=

totalt massflöde avgaser under hela provcykeln (kg)

MSAM

MSAM

=

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

MTOTW

MTOTW

=

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln

Observera: Vid totalprovtagning är MSAM
  lika med MTOTW.

Observera:

MSAM

MTOTW

2.1.3.2.   Faktor för fuktighetskorrigering av partiklar

Eftersom partikelformiga utsläpp från dieselmotorer beror på omgivande luftförhållanden, skall partikelkoncentrationen korrigeras för omgivande luftfuktighet med hjälp av faktorn Kp enligt följande formel:

p

Image

där

| Ha | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| --- | --- | --- |

Ha

a

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

Image

| Ra | : | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | : | mättat ångtryck i inloppsluften (kPa) |
| pB | : | atmosfärstryck (kPa) |

Ra

a

:

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pa

a

:

mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

pB

B

:

atmosfärstryck (kPa)

Observera:
  H
  a kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

Observera:

H

a

2.1.3.3   Beräkning av specifika utsläpp

Partikelutsläppet (g/kWh) beräknas på följande sätt:

Image

där

| W
  act | = | verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III |
| --- | --- | --- |

W
  act

W

act

=

verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III

2.2   Bestämning av gas- och partikelformiga ämnen med ett system med fullflödesutspädning

För att kunna beräkna utsläppen i de utspädda avgaserna måste man känna till de utspädda avgasernas massflöde. Det sammanlagda utspädda avgasflödet under provcykeln MTOTW
  (kg per prov) skall räknas fram med hjälp av mätvärdena från hela provcykeln och motsvarande kalibreringsdata för flödesmätningsutrustningen (V
  0 för PDP, K
  V för CFV, C
  d för SSV) med hjälp av motsvarande metoder som beskrivs i punkt 2.2.1. Om den sammanlagda provmassan för mätning av partiklar (MSAM
  ) och gasformiga föroreningar överskrider 0,5 % av det totala CVS-flödet (MTOTW
  ), skall CVS-flödet korrigeras för MSAM
  , eller också skall partikelprovflödet återföras till CVS-systemet innan det når flödesmätaren.

MTOTW

V

0

K

V

C

d

MSAM

MTOTW

MSAM

2.2.1   Bestämning av utspätt avgasflöde

PDP-CVS-system

Beräkningen av massflödet under hela provcykeln skall göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ± 6 K under hela cykeln med hjälp av en värmeväxlare:

MTOTW
  = 1,293 × V0 × NP × (pB - p1) × 273/(101,3 × T)

MTOTW

0

P

B

1

där

| MTOTW | = | de utspädda avgasernas massa på våt bas under hela provcykeln |
| --- | --- | --- |
| V0 | = | gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden (m3/varv) |
| NP | = | sammanlagt antal pumpvarv per prov |
| pB | = | atmosfärstryck i provrummet (kPa) |
| p1 | = | tryckfall vid pumpinloppet (relativt atmosfärstrycket) (kPa) |
| T | = | de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet mätt under hela provcykeln (K) |

MTOTW

MTOTW

=

de utspädda avgasernas massa på våt bas under hela provcykeln

V0

0

=

gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden (m3/varv)

3

NP

P

=

sammanlagt antal pumpvarv per prov

pB

B

=

atmosfärstryck i provrummet (kPa)

p1

1

=

tryckfall vid pumpinloppet (relativt atmosfärstrycket) (kPa)

T

=

de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet mätt under hela provcykeln (K)

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) skall de momentana massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I så fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa på följande sätt:

MTOTW

  ,i = 1,293 × V0 × NP, i × (pB - p1) × 273/(101,3 × T)

MTOTW

,i

0

P, i

B

1

där

| NP, i | = | sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall |
| --- | --- | --- |

NP, i

P, i

=

sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall

CFV-CVS-system

Beräkningen av massflödet under cykeln skall göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ± 11 K under hela provcykeln med hjälp av en värmeväxlare:

MTOTW
  = 1,293 × t × Kv × pA /T 0,5

MTOTW

v

A

0,5

där

| MTOTW | = | de utspädda avgasernas massa på våt bas under hela provcykeln |
| --- | --- | --- |
| t | = | provcykelns varaktighet (s) |
| KV | = | kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden |
| pA | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | = | absolut temperatur vid venturirörets inlopp (K) |

MTOTW

MTOTW

=

de utspädda avgasernas massa på våt bas under hela provcykeln

t

=

provcykelns varaktighet (s)

KV

V

=

kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden

pA

A

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

=

absolut temperatur vid venturirörets inlopp (K)

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) skall de momentana massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I så fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa på följande sätt:

MTOTW

  ,i = 1,293 × Δti × KV × pA /T 0,5

MTOTW

,i

i

V

A

0,5

där

| Δti | = | tidsintervall (s) |
| --- | --- | --- |

Δti

i

=

tidsintervall (s)

SSV-CVS-system

Beräkningen av massflödet under hela provcykeln skall göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ± 11 K under hela cykeln med hjälp av en värmeväxlare:

Image

där

Image

| A0 | = | en rad konstanter och enhetsomräkningar |
| --- | --- | --- |
| d | = | SSV-mynningens diameter (m) |
| Cd | = | SSV-utsläppskoefficient |
| PA | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | = | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |

A0

0

=

en rad konstanter och enhetsomräkningar

Image

d

=

SSV-mynningens diameter (m)

Cd

d

=

SSV-utsläppskoefficient

PA

A

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

=

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

Image

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) skall de momentana massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I så fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa på följande sätt:

Image

där

Image

| Δti | = | tidsintervall (s) |
| --- | --- | --- |

Δti

i

=

tidsintervall (s)

Realtidsberäkningen skall påbörjas antingen med ett rimligt värde på Cd, såsom 0,98, eller ett rimligt värde på Qssv. Om beräkningen påbörjas med Qssv, skall det första Qssv-värdet användas för bedömning av Re.

d

ssv

ssv

ssv

Under alla utsläppsprov skall Reynoldstalet vid SSV-mynningen vara ungefär lika stort som de Reynoldstal som använts för härledning av kalibreringskurvan enligt avsnitt 3.2 i tillägg 2.

2.2.2   Fuktighetskorrigering för NOx

x

Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av de faktorer som anges i följande formler:

x

x

Image

där

| Ta | = | lufttemperatur (K) |
| --- | --- | --- |
| Ha | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |

Ta

a

=

lufttemperatur (K)

Ha

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

varvid

Image

| Ra | = | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | = | mättat ångtryck i inloppsluften (kPa) |
| pB | = | atmosfärstryck (kPa) |

Ra

a

=

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pa

a

=

mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

pB

B

=

atmosfärstryck (kPa)

Observera:
  H
  a kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

Observera:

H

a

2.2.3   Beräkning av utsläppsmassflödet

2.2.3.1   System med konstant massflöde

För system med värmeväxlare skall massan av föroreningar MGAS (g per prov) bestämmas med följande formel:

GAS

MGAS = u x conc x MTOTW

GAS

TOTW

där

| u | = | förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas täthet, såsom framgår av tabell 4 i punkt 2.1.2.1 |
| --- | --- | --- |
| conc | = | genomsnitt av bakgrundskorrigerade koncentrationer (ppm) från hela provcykeln, bestämda genom integrering (obligatoriskt för NOx och kolväten) eller mätning efter uppsamling i säck |
| MTOTW | = | total massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln, bestämd enligt punkt 2.2.1 |

u

=

förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas täthet, såsom framgår av tabell 4 i punkt 2.1.2.1

conc

=

genomsnitt av bakgrundskorrigerade koncentrationer (ppm) från hela provcykeln, bestämda genom integrering (obligatoriskt för NOx och kolväten) eller mätning efter uppsamling i säck

x

MTOTW

TOTW

=

total massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln, bestämd enligt punkt 2.2.1

Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av faktorn k
  H enligt avsnitt 2.2.2.

x

x

k

H

Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omräknas till våt bas i enlighet med punkt 1.3.2.

2.2.3.1.1   Bestämning av bakgrundskorrigerade koncentrationer

Den genomsnittliga bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i utspädningsluften skall subtraheras från de uppmätta koncentrationerna för att få fram föroreningarnas nettokoncentrationer. Genomsnittsvärdena för bakgrundskoncentrationerna kan bestämmas med hjälp av uppsamlingssäckar eller genom fortlöpande mätning med integrering. Följande formel skall användas:

conc = conce – concd × (1 – (1/DF))

e

d

där

| conc | = | koncentration (ppm) av respektive förorening i de utspädda avgaserna korrigerad med den mängd av respektive förorening som finns i utspädningsluften |
| --- | --- | --- |
| conce | = | koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna |
| concd | = | koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften |
| DF | = | utspädningsfaktor |

conc

=

koncentration (ppm) av respektive förorening i de utspädda avgaserna korrigerad med den mängd av respektive förorening som finns i utspädningsluften

conce

=

koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna

concd

=

koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften

DF

=

utspädningsfaktor

Utspädningsfaktorn beräknas på följande sätt:

Image

2.2.3.2   System med flödeskompensering

För system utan värmeväxlare skall massan av föroreningar MGAS (g per prov) bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen och integrering av dessa momentana värden under hela provcykeln. Vidare gäller att bakgrundskorrigeringen skall göras direkt på de momentana koncentrationsvärdena. Följande formel skall användas:

GAS

Image

är

| conce, i | = | momentan koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna |
| --- | --- | --- |
| concd | = | koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften |
| u | = | förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas täthet, såsom framgår av tabell 4 i punkt 2.1.2.1 |
| MTOTW, i | = | momentant värde på massan (kg) av de utspädda avgaserna (se avsnitt 2.2.1) |
| MTOTW | = | total massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln (se avsnitt 2.2.1) |
| DF | = | utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 2.2.3.1.1 |

conce, i

conce, i

=

momentan koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna

concd

concd

=

koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften

u

u

=

förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas täthet, såsom framgår av tabell 4 i punkt 2.1.2.1

MTOTW, i

MTOTW, i

=

momentant värde på massan (kg) av de utspädda avgaserna (se avsnitt 2.2.1)

MTOTW

MTOTW

=

total massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln (se avsnitt 2.2.1)

DF

DF

=

utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 2.2.3.1.1

Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, skall NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av faktorn k
  H enligt avsnitt 2.2.2.

x

x

k

H

2.2.4   Beräkning av specifika utsläpp

De specifika utsläppen (g/kWh) skall för varje enskild beståndsdel beräknas på följande sätt:

Enskild gas = Mgas/Wact

gas

act

där

| W
  act | = | verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III |
| --- | --- | --- |

W
  act

W

act

=

verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III

2.2.5   Beräkning av partikelformiga utsläpp

2.2.5.1   Beräkning av massflödet

Partikelmassan MPT (g per prov) beräknas på följande sätt:

PT

Image

| Mf | = | partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- | --- |
| MTOTW | = | total massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln, bestämd enligt punkt 2.2.1 |
| MSAM | = | massa (kg) av utspädda avgaser tagna från utspädningstunneln för uppsamling av partiklar |

Mf

f

=

partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

MTOTW

TOTW

=

total massa (kg) av utspädda avgaser från hela provcykeln, bestämd enligt punkt 2.2.1

MSAM

SAM

=

massa (kg) av utspädda avgaser tagna från utspädningstunneln för uppsamling av partiklar

och

| Mf | = | Mf, p + Mf, b (mg), om massorna på respektive filter mäts var för sig |
| --- | --- | --- |
| Mf, p | = | partikelmassan (mg) som samlats upp på huvudfiltret |
| Mf, b | = | partikelmassan (mg) som samlats upp på sekundärfiltret |

Mf

f

=

Mf, p + Mf, b (mg), om massorna på respektive filter mäts var för sig

f, p

f, b

Mf, p

f, p

=

partikelmassan (mg) som samlats upp på huvudfiltret

Mf, b

f, b

=

partikelmassan (mg) som samlats upp på sekundärfiltret

Vid användning av ett system med utspädning i två steg skall massan av den sekundära utspädningsluften subtraheras från den sammanlagda massan av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren.

MSAM = MTOT – MSEC

SAM

TOT

SEC

där

| MTOT | = | massa (kg) av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret |
| --- | --- | --- |
| MSEC | = | massa (kg) av den sekundära utspädningsluften |

MTOT

TOT

=

massa (kg) av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret

MSEC

SEC

=

massa (kg) av den sekundära utspädningsluften

Om utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar bestäms i enlighet med avsnitt 4.4.4 i bilaga III, kan partikelmassan bakgrundskorrigeras. I så fall skall partikelmassan (g per prov) beräknas på följande sätt:

Image

där

| Mf, MSAM, MTOTW | = | se ovan |
| --- | --- | --- |
| MDIL | = | massan (kg) av primär utspädningsluft som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar |
| Md | = | massan (mg) av de uppsamlade bakgrundspartiklarna från den primära utspädningsluften |
| DF | = | utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 2.2.3.1.1 |

Mf, MSAM, MTOTW

f

SAM

TOTW

=

se ovan

MDIL

DIL

=

massan (kg) av primär utspädningsluft som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar

Md

d

=

massan (mg) av de uppsamlade bakgrundspartiklarna från den primära utspädningsluften

DF

=

utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 2.2.3.1.1

2.2.5.2   Faktor för fuktighetskorrigering av partiklar

Eftersom partikelformiga utsläpp från dieselmotorer beror på omgivande luftförhållanden, skall partikelkoncentrationen korrigeras för omgivande luftfuktighet med hjälp av faktorn Kp enligt följande formel:

p

Image

där

| Ha | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| --- | --- | --- |

Ha

a

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

Image

där:

| Ra | : | inloppsluftens relativa fuktighet (%) |
| --- | --- | --- |
| pa | : | mättat ångtryck i inloppsluften (kPa) |
| pB | : | atmosfärstryck (kPa) |

Ra

a

:

inloppsluftens relativa fuktighet (%)

pa

a

:

mättat ångtryck i inloppsluften (kPa)

pB

B

:

atmosfärstryck (kPa)

Observera:
  H
  a kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, se ovan, eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

Observera:

H

a

2.2.5.3   Beräkning av specifika utsläpp

Partikelutsläppet (g/kWh) beräknas på följande sätt:

Image

där

| Wact | = | verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III.” |
| --- | --- | --- |

Wact

=

verkligt arbete (kWh) under provcykeln bestämt enligt avsnitt 4.6.2 i bilaga III.”

| 9. | Följande tillägg skall läggas till:

  ”Tillägg 4
  DYNAMOMETERTABELL FÖR NRTC-PROV







  Tid
  (s) | Normalt varvtal
  (%) | Normalt
  vridmoment |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0 | 0 |
| 17 | 0 | 0 |
| 18 | 0 | 0 |
| 19 | 0 | 0 |
| 20 | 0 | 0 |
| 21 | 0 | 0 |
| 22 | 0 | 0 |
| 23 | 0 | 0 |
| 24 | 1 | 3 |
| 25 | 1 | 3 |
| 26 | 1 | 3 |
| 27 | 1 | 3 |
| 28 | 1 | 3 |
| 29 | 1 | 3 |
| 30 | 1 | 6 |
| 31 | 1 | 6 |
| 32 | 2 | 1 |
| 33 | 4 | 13 |
| 34 | 7 | 18 |
| 35 | 9 | 21 |
| 36 | 17 | 20 |
| 37 | 33 | 42 |
| 38 | 57 | 46 |
| 39 | 44 | 33 |
| 40 | 31 | 0 |
| 41 | 22 | 27 |
| 42 | 33 | 43 |
| 43 | 80 | 49 |
| 44 | 105 | 47 |
| 45 | 98 | 70 |
| 46 | 104 | 36 |
| 47 | 104 | 65 |
| 48 | 96 | 71 |
| 49 | 101 | 62 |
| 50 | 102 | 51 |
| 51 | 102 | 50 |
| 52 | 102 | 46 |
| 53 | 102 | 41 |
| 54 | 102 | 31 |
| 55 | 89 | 2 |
| 56 | 82 | 0 |
| 57 | 47 | 1 |
| 58 | 23 | 1 |
| 59 | 1 | 3 |
| 60 | 1 | 8 |
| 61 | 1 | 3 |
| 62 | 1 | 5 |
| 63 | 1 | 6 |
| 64 | 1 | 4 |
| 65 | 1 | 4 |
| 66 | 0 | 6 |
| 67 | 1 | 4 |
| 68 | 9 | 21 |
| 69 | 25 | 56 |
| 70 | 64 | 26 |
| 71 | 60 | 31 |
| 72 | 63 | 20 |
| 73 | 62 | 24 |
| 74 | 64 | 8 |
| 75 | 58 | 44 |
| 76 | 65 | 10 |
| 77 | 65 | 12 |
| 78 | 68 | 23 |
| 79 | 69 | 30 |
| 80 | 71 | 30 |
| 81 | 74 | 15 |
| 82 | 71 | 23 |
| 83 | 73 | 20 |
| 84 | 73 | 21 |
| 85 | 73 | 19 |
| 86 | 70 | 33 |
| 87 | 70 | 34 |
| 88 | 65 | 47 |
| 89 | 66 | 47 |
| 90 | 64 | 53 |
| 91 | 65 | 45 |
| 92 | 66 | 38 |
| 93 | 67 | 49 |
| 94 | 69 | 39 |
| 95 | 69 | 39 |
| 96 | 66 | 42 |
| 97 | 71 | 29 |
| 98 | 75 | 29 |
| 99 | 72 | 23 |
| 100 | 74 | 22 |
| 101 | 75 | 24 |
| 102 | 73 | 30 |
| 103 | 74 | 24 |
| 104 | 77 | 6 |
| 105 | 76 | 12 |
| 106 | 74 | 39 |
| 107 | 72 | 30 |
| 108 | 75 | 22 |
| 109 | 78 | 64 |
| 110 | 102 | 34 |
| 111 | 103 | 28 |
| 112 | 103 | 28 |
| 113 | 103 | 19 |
| 114 | 103 | 32 |
| 115 | 104 | 25 |
| 116 | 103 | 38 |
| 117 | 103 | 39 |
| 118 | 103 | 34 |
| 119 | 102 | 44 |
| 120 | 103 | 38 |
| 121 | 102 | 43 |
| 122 | 103 | 34 |
| 123 | 102 | 41 |
| 124 | 103 | 44 |
| 125 | 103 | 37 |
| 126 | 103 | 27 |
| 127 | 104 | 13 |
| 128 | 104 | 30 |
| 129 | 104 | 19 |
| 130 | 103 | 28 |
| 131 | 104 | 40 |
| 132 | 104 | 32 |
| 133 | 101 | 63 |
| 134 | 102 | 54 |
| 135 | 102 | 52 |
| 136 | 102 | 51 |
| 137 | 103 | 40 |
| 138 | 104 | 34 |
| 139 | 102 | 36 |
| 140 | 104 | 44 |
| 141 | 103 | 44 |
| 142 | 104 | 33 |
| 143 | 102 | 27 |
| 144 | 103 | 26 |
| 145 | 79 | 53 |
| 146 | 51 | 37 |
| 147 | 24 | 23 |
| 148 | 13 | 33 |
| 149 | 19 | 55 |
| 150 | 45 | 30 |
| 151 | 34 | 7 |
| 152 | 14 | 4 |
| 153 | 8 | 16 |
| 154 | 15 | 6 |
| 155 | 39 | 47 |
| 156 | 39 | 4 |
| 157 | 35 | 26 |
| 158 | 27 | 38 |
| 159 | 43 | 40 |
| 160 | 14 | 23 |
| 161 | 10 | 10 |
| 162 | 15 | 33 |
| 163 | 35 | 72 |
| 164 | 60 | 39 |
| 165 | 55 | 31 |
| 166 | 47 | 30 |
| 167 | 16 | 7 |
| 168 | 0 | 6 |
| 169 | 0 | 8 |
| 170 | 0 | 8 |
| 171 | 0 | 2 |
| 172 | 2 | 17 |
| 173 | 10 | 28 |
| 174 | 28 | 31 |
| 175 | 33 | 30 |
| 176 | 36 | 0 |
| 177 | 19 | 10 |
| 178 | 1 | 18 |
| 179 | 0 | 16 |
| 180 | 1 | 3 |
| 181 | 1 | 4 |
| 182 | 1 | 5 |
| 183 | 1 | 6 |
| 184 | 1 | 5 |
| 185 | 1 | 3 |
| 186 | 1 | 4 |
| 187 | 1 | 4 |
| 188 | 1 | 6 |
| 189 | 8 | 18 |
| 190 | 20 | 51 |
| 191 | 49 | 19 |
| 192 | 41 | 13 |
| 193 | 31 | 16 |
| 194 | 28 | 21 |
| 195 | 21 | 17 |
| 196 | 31 | 21 |
| 197 | 21 | 8 |
| 198 | 0 | 14 |
| 199 | 0 | 12 |
| 200 | 3 | 8 |
| 201 | 3 | 22 |
| 202 | 12 | 20 |
| 203 | 14 | 20 |
| 204 | 16 | 17 |
| 205 | 20 | 18 |
| 206 | 27 | 34 |
| 207 | 32 | 33 |
| 208 | 41 | 31 |
| 209 | 43 | 31 |
| 210 | 37 | 33 |
| 211 | 26 | 18 |
| 212 | 18 | 29 |
| 213 | 14 | 51 |
| 214 | 13 | 11 |
| 215 | 12 | 9 |
| 216 | 15 | 33 |
| 217 | 20 | 25 |
| 218 | 25 | 17 |
| 219 | 31 | 29 |
| 220 | 36 | 66 |
| 221 | 66 | 40 |
| 222 | 50 | 13 |
| 223 | 16 | 24 |
| 224 | 26 | 50 |
| 225 | 64 | 23 |
| 226 | 81 | 20 |
| 227 | 83 | 11 |
| 228 | 79 | 23 |
| 229 | 76 | 31 |
| 230 | 68 | 24 |
| 231 | 59 | 33 |
| 232 | 59 | 3 |
| 233 | 25 | 7 |
| 234 | 21 | 10 |
| 235 | 20 | 19 |
| 236 | 4 | 10 |
| 237 | 5 | 7 |
| 238 | 4 | 5 |
| 239 | 4 | 6 |
| 240 | 4 | 6 |
| 241 | 4 | 5 |
| 242 | 7 | 5 |
| 243 | 16 | 28 |
| 244 | 28 | 25 |
| 245 | 52 | 53 |
| 246 | 50 | 8 |
| 247 | 26 | 40 |
| 248 | 48 | 29 |
| 249 | 54 | 39 |
| 250 | 60 | 42 |
| 251 | 48 | 18 |
| 252 | 54 | 51 |
| 253 | 88 | 90 |
| 254 | 103 | 84 |
| 255 | 103 | 85 |
| 256 | 102 | 84 |
| 257 | 58 | 66 |
| 258 | 64 | 97 |
| 259 | 56 | 80 |
| 260 | 51 | 67 |
| 261 | 52 | 96 |
| 262 | 63 | 62 |
| 263 | 71 | 6 |
| 264 | 33 | 16 |
| 265 | 47 | 45 |
| 266 | 43 | 56 |
| 267 | 42 | 27 |
| 268 | 42 | 64 |
| 269 | 75 | 74 |
| 270 | 68 | 96 |
| 271 | 86 | 61 |
| 272 | 66 | 0 |
| 273 | 37 | 0 |
| 274 | 45 | 37 |
| 275 | 68 | 96 |
| 276 | 80 | 97 |
| 277 | 92 | 96 |
| 278 | 90 | 97 |
| 279 | 82 | 96 |
| 280 | 94 | 81 |
| 281 | 90 | 85 |
| 282 | 96 | 65 |
| 283 | 70 | 96 |
| 284 | 55 | 95 |
| 285 | 70 | 96 |
| 286 | 79 | 96 |
| 287 | 81 | 71 |
| 288 | 71 | 60 |
| 289 | 92 | 65 |
| 290 | 82 | 63 |
| 291 | 61 | 47 |
| 292 | 52 | 37 |
| 293 | 24 | 0 |
| 294 | 20 | 7 |
| 295 | 39 | 48 |
| 296 | 39 | 54 |
| 297 | 63 | 58 |
| 298 | 53 | 31 |
| 299 | 51 | 24 |
| 300 | 48 | 40 |
| 301 | 39 | 0 |
| 302 | 35 | 18 |
| 303 | 36 | 16 |
| 304 | 29 | 17 |
| 305 | 28 | 21 |
| 306 | 31 | 15 |
| 307 | 31 | 10 |
| 308 | 43 | 19 |
| 309 | 49 | 63 |
| 310 | 78 | 61 |
| 311 | 78 | 46 |
| 312 | 66 | 65 |
| 313 | 78 | 97 |
| 314 | 84 | 63 |
| 315 | 57 | 26 |
| 316 | 36 | 22 |
| 317 | 20 | 34 |
| 318 | 19 | 8 |
| 319 | 9 | 10 |
| 320 | 5 | 5 |
| 321 | 7 | 11 |
| 322 | 15 | 15 |
| 323 | 12 | 9 |
| 324 | 13 | 27 |
| 325 | 15 | 28 |
| 326 | 16 | 28 |
| 327 | 16 | 31 |
| 328 | 15 | 20 |
| 329 | 17 | 0 |
| 330 | 20 | 34 |
| 331 | 21 | 25 |
| 332 | 20 | 0 |
| 333 | 23 | 25 |
| 334 | 30 | 58 |
| 335 | 63 | 96 |
| 336 | 83 | 60 |
| 337 | 61 | 0 |
| 338 | 26 | 0 |
| 339 | 29 | 44 |
| 340 | 68 | 97 |
| 341 | 80 | 97 |
| 342 | 88 | 97 |
| 343 | 99 | 88 |
| 344 | 102 | 86 |
| 345 | 100 | 82 |
| 346 | 74 | 79 |
| 347 | 57 | 79 |
| 348 | 76 | 97 |
| 349 | 84 | 97 |
| 350 | 86 | 97 |
| 351 | 81 | 98 |
| 352 | 83 | 83 |
| 353 | 65 | 96 |
| 354 | 93 | 72 |
| 355 | 63 | 60 |
| 356 | 72 | 49 |
| 357 | 56 | 27 |
| 358 | 29 | 0 |
| 359 | 18 | 13 |
| 360 | 25 | 11 |
| 361 | 28 | 24 |
| 362 | 34 | 53 |
| 363 | 65 | 83 |
| 364 | 80 | 44 |
| 365 | 77 | 46 |
| 366 | 76 | 50 |
| 367 | 45 | 52 |
| 368 | 61 | 98 |
| 369 | 61 | 69 |
| 370 | 63 | 49 |
| 371 | 32 | 0 |
| 372 | 10 | 8 |
| 373 | 17 | 7 |
| 374 | 16 | 13 |
| 375 | 11 | 6 |
| 376 | 9 | 5 |
| 377 | 9 | 12 |
| 378 | 12 | 46 |
| 379 | 15 | 30 |
| 380 | 26 | 28 |
| 381 | 13 | 9 |
| 382 | 16 | 21 |
| 383 | 24 | 4 |
| 384 | 36 | 43 |
| 385 | 65 | 85 |
| 386 | 78 | 66 |
| 387 | 63 | 39 |
| 388 | 32 | 34 |
| 389 | 46 | 55 |
| 390 | 47 | 42 |
| 391 | 42 | 39 |
| 392 | 27 | 0 |
| 393 | 14 | 5 |
| 394 | 14 | 14 |
| 395 | 24 | 54 |
| 396 | 60 | 90 |
| 397 | 53 | 66 |
| 398 | 70 | 48 |
| 399 | 77 | 93 |
| 400 | 79 | 67 |
| 401 | 46 | 65 |
| 402 | 69 | 98 |
| 403 | 80 | 97 |
| 404 | 74 | 97 |
| 405 | 75 | 98 |
| 406 | 56 | 61 |
| 407 | 42 | 0 |
| 408 | 36 | 32 |
| 409 | 34 | 43 |
| 410 | 68 | 83 |
| 411 | 102 | 48 |
| 412 | 62 | 0 |
| 413 | 41 | 39 |
| 414 | 71 | 86 |
| 415 | 91 | 52 |
| 416 | 89 | 55 |
| 417 | 89 | 56 |
| 418 | 88 | 58 |
| 419 | 78 | 69 |
| 420 | 98 | 39 |
| 421 | 64 | 61 |
| 422 | 90 | 34 |
| 423 | 88 | 38 |
| 424 | 97 | 62 |
| 425 | 100 | 53 |
| 426 | 81 | 58 |
| 427 | 74 | 51 |
| 428 | 76 | 57 |
| 429 | 76 | 72 |
| 430 | 85 | 72 |
| 431 | 84 | 60 |
| 432 | 83 | 72 |
| 433 | 83 | 72 |
| 434 | 86 | 72 |
| 435 | 89 | 72 |
| 436 | 86 | 72 |
| 437 | 87 | 72 |
| 438 | 88 | 72 |
| 439 | 88 | 71 |
| 440 | 87 | 72 |
| 441 | 85 | 71 |
| 442 | 88 | 72 |
| 443 | 88 | 72 |
| 444 | 84 | 72 |
| 445 | 83 | 73 |
| 446 | 77 | 73 |
| 447 | 74 | 73 |
| 448 | 76 | 72 |
| 449 | 46 | 77 |
| 450 | 78 | 62 |
| 451 | 79 | 35 |
| 452 | 82 | 38 |
| 453 | 81 | 41 |
| 454 | 79 | 37 |
| 455 | 78 | 35 |
| 456 | 78 | 38 |
| 457 | 78 | 46 |
| 458 | 75 | 49 |
| 459 | 73 | 50 |
| 460 | 79 | 58 |
| 461 | 79 | 71 |
| 462 | 83 | 44 |
| 463 | 53 | 48 |
| 464 | 40 | 48 |
| 465 | 51 | 75 |
| 466 | 75 | 72 |
| 467 | 89 | 67 |
| 468 | 93 | 60 |
| 469 | 89 | 73 |
| 470 | 86 | 73 |
| 471 | 81 | 73 |
| 472 | 78 | 73 |
| 473 | 78 | 73 |
| 474 | 76 | 73 |
| 475 | 79 | 73 |
| 476 | 82 | 73 |
| 477 | 86 | 73 |
| 478 | 88 | 72 |
| 479 | 92 | 71 |
| 480 | 97 | 54 |
| 481 | 73 | 43 |
| 482 | 36 | 64 |
| 483 | 63 | 31 |
| 484 | 78 | 1 |
| 485 | 69 | 27 |
| 486 | 67 | 28 |
| 487 | 72 | 9 |
| 488 | 71 | 9 |
| 489 | 78 | 36 |
| 490 | 81 | 56 |
| 491 | 75 | 53 |
| 492 | 60 | 45 |
| 493 | 50 | 37 |
| 494 | 66 | 41 |
| 495 | 51 | 61 |
| 496 | 68 | 47 |
| 497 | 29 | 42 |
| 498 | 24 | 73 |
| 499 | 64 | 71 |
| 500 | 90 | 71 |
| 501 | 100 | 61 |
| 502 | 94 | 73 |
| 503 | 84 | 73 |
| 504 | 79 | 73 |
| 505 | 75 | 72 |
| 506 | 78 | 73 |
| 507 | 80 | 73 |
| 508 | 81 | 73 |
| 509 | 81 | 73 |
| 510 | 83 | 73 |
| 511 | 85 | 73 |
| 512 | 84 | 73 |
| 513 | 85 | 73 |
| 514 | 86 | 73 |
| 515 | 85 | 73 |
| 516 | 85 | 73 |
| 517 | 85 | 72 |
| 518 | 85 | 73 |
| 519 | 83 | 73 |
| 520 | 79 | 73 |
| 521 | 78 | 73 |
| 522 | 81 | 73 |
| 523 | 82 | 72 |
| 524 | 94 | 56 |
| 525 | 66 | 48 |
| 526 | 35 | 71 |
| 527 | 51 | 44 |
| 528 | 60 | 23 |
| 529 | 64 | 10 |
| 530 | 63 | 14 |
| 531 | 70 | 37 |
| 532 | 76 | 45 |
| 533 | 78 | 18 |
| 534 | 76 | 51 |
| 535 | 75 | 33 |
| 536 | 81 | 17 |
| 537 | 76 | 45 |
| 538 | 76 | 30 |
| 539 | 80 | 14 |
| 540 | 71 | 18 |
| 541 | 71 | 14 |
| 542 | 71 | 11 |
| 543 | 65 | 2 |
| 544 | 31 | 26 |
| 545 | 24 | 72 |
| 546 | 64 | 70 |
| 547 | 77 | 62 |
| 548 | 80 | 68 |
| 549 | 83 | 53 |
| 550 | 83 | 50 |
| 551 | 83 | 50 |
| 552 | 85 | 43 |
| 553 | 86 | 45 |
| 554 | 89 | 35 |
| 555 | 82 | 61 |
| 556 | 87 | 50 |
| 557 | 85 | 55 |
| 558 | 89 | 49 |
| 559 | 87 | 70 |
| 560 | 91 | 39 |
| 561 | 72 | 3 |
| 562 | 43 | 25 |
| 563 | 30 | 60 |
| 564 | 40 | 45 |
| 565 | 37 | 32 |
| 566 | 37 | 32 |
| 567 | 43 | 70 |
| 568 | 70 | 54 |
| 569 | 77 | 47 |
| 570 | 79 | 66 |
| 571 | 85 | 53 |
| 572 | 83 | 57 |
| 573 | 86 | 52 |
| 574 | 85 | 51 |
| 575 | 70 | 39 |
| 576 | 50 | 5 |
| 577 | 38 | 36 |
| 578 | 30 | 71 |
| 579 | 75 | 53 |
| 580 | 84 | 40 |
| 581 | 85 | 42 |
| 582 | 86 | 49 |
| 583 | 86 | 57 |
| 584 | 89 | 68 |
| 585 | 99 | 61 |
| 586 | 77 | 29 |
| 587 | 81 | 72 |
| 588 | 89 | 69 |
| 589 | 49 | 56 |
| 590 | 79 | 70 |
| 591 | 104 | 59 |
| 592 | 103 | 54 |
| 593 | 102 | 56 |
| 594 | 102 | 56 |
| 595 | 103 | 61 |
| 596 | 102 | 64 |
| 597 | 103 | 60 |
| 598 | 93 | 72 |
| 599 | 86 | 73 |
| 600 | 76 | 73 |
| 601 | 59 | 49 |
| 602 | 46 | 22 |
| 603 | 40 | 65 |
| 604 | 72 | 31 |
| 605 | 72 | 27 |
| 606 | 67 | 44 |
| 607 | 68 | 37 |
| 608 | 67 | 42 |
| 609 | 68 | 50 |
| 610 | 77 | 43 |
| 611 | 58 | 4 |
| 612 | 22 | 37 |
| 613 | 57 | 69 |
| 614 | 68 | 38 |
| 615 | 73 | 2 |
| 616 | 40 | 14 |
| 617 | 42 | 38 |
| 618 | 64 | 69 |
| 619 | 64 | 74 |
| 620 | 67 | 73 |
| 621 | 65 | 73 |
| 622 | 68 | 73 |
| 623 | 65 | 49 |
| 624 | 81 | 0 |
| 625 | 37 | 25 |
| 626 | 24 | 69 |
| 627 | 68 | 71 |
| 628 | 70 | 71 |
| 629 | 76 | 70 |
| 630 | 71 | 72 |
| 631 | 73 | 69 |
| 632 | 76 | 70 |
| 633 | 77 | 72 |
| 634 | 77 | 72 |
| 635 | 77 | 72 |
| 636 | 77 | 70 |
| 637 | 76 | 71 |
| 638 | 76 | 71 |
| 639 | 77 | 71 |
| 640 | 77 | 71 |
| 641 | 78 | 70 |
| 642 | 77 | 70 |
| 643 | 77 | 71 |
| 644 | 79 | 72 |
| 645 | 78 | 70 |
| 646 | 80 | 70 |
| 647 | 82 | 71 |
| 648 | 84 | 71 |
| 649 | 83 | 71 |
| 650 | 83 | 73 |
| 651 | 81 | 70 |
| 652 | 80 | 71 |
| 653 | 78 | 71 |
| 654 | 76 | 70 |
| 655 | 76 | 70 |
| 656 | 76 | 71 |
| 657 | 79 | 71 |
| 658 | 78 | 71 |
| 659 | 81 | 70 |
| 660 | 83 | 72 |
| 661 | 84 | 71 |
| 662 | 86 | 71 |
| 663 | 87 | 71 |
| 664 | 92 | 72 |
| 665 | 91 | 72 |
| 666 | 90 | 71 |
| 667 | 90 | 71 |
| 668 | 91 | 71 |
| 669 | 90 | 70 |
| 670 | 90 | 72 |
| 671 | 91 | 71 |
| 672 | 90 | 71 |
| 673 | 90 | 71 |
| 674 | 92 | 72 |
| 675 | 93 | 69 |
| 676 | 90 | 70 |
| 677 | 93 | 72 |
| 678 | 91 | 70 |
| 679 | 89 | 71 |
| 680 | 91 | 71 |
| 681 | 90 | 71 |
| 682 | 90 | 71 |
| 683 | 92 | 71 |
| 684 | 91 | 71 |
| 685 | 93 | 71 |
| 686 | 93 | 68 |
| 687 | 98 | 68 |
| 688 | 98 | 67 |
| 689 | 100 | 69 |
| 690 | 99 | 68 |
| 691 | 100 | 71 |
| 692 | 99 | 68 |
| 693 | 100 | 69 |
| 694 | 102 | 72 |
| 695 | 101 | 69 |
| 696 | 100 | 69 |
| 697 | 102 | 71 |
| 698 | 102 | 71 |
| 699 | 102 | 69 |
| 700 | 102 | 71 |
| 701 | 102 | 68 |
| 702 | 100 | 69 |
| 703 | 102 | 70 |
| 704 | 102 | 68 |
| 705 | 102 | 70 |
| 706 | 102 | 72 |
| 707 | 102 | 68 |
| 708 | 102 | 69 |
| 709 | 100 | 68 |
| 710 | 102 | 71 |
| 711 | 101 | 64 |
| 712 | 102 | 69 |
| 713 | 102 | 69 |
| 714 | 101 | 69 |
| 715 | 102 | 64 |
| 716 | 102 | 69 |
| 717 | 102 | 68 |
| 718 | 102 | 70 |
| 719 | 102 | 69 |
| 720 | 102 | 70 |
| 721 | 102 | 70 |
| 722 | 102 | 62 |
| 723 | 104 | 38 |
| 724 | 104 | 15 |
| 725 | 102 | 24 |
| 726 | 102 | 45 |
| 727 | 102 | 47 |
| 728 | 104 | 40 |
| 729 | 101 | 52 |
| 730 | 103 | 32 |
| 731 | 102 | 50 |
| 732 | 103 | 30 |
| 733 | 103 | 44 |
| 734 | 102 | 40 |
| 735 | 103 | 43 |
| 736 | 103 | 41 |
| 737 | 102 | 46 |
| 738 | 103 | 39 |
| 739 | 102 | 41 |
| 740 | 103 | 41 |
| 741 | 102 | 38 |
| 742 | 103 | 39 |
| 743 | 102 | 46 |
| 744 | 104 | 46 |
| 745 | 103 | 49 |
| 746 | 102 | 45 |
| 747 | 103 | 42 |
| 748 | 103 | 46 |
| 749 | 103 | 38 |
| 750 | 102 | 48 |
| 751 | 103 | 35 |
| 752 | 102 | 48 |
| 753 | 103 | 49 |
| 754 | 102 | 48 |
| 755 | 102 | 46 |
| 756 | 103 | 47 |
| 757 | 102 | 49 |
| 758 | 102 | 42 |
| 759 | 102 | 52 |
| 760 | 102 | 57 |
| 761 | 102 | 55 |
| 762 | 102 | 61 |
| 763 | 102 | 61 |
| 764 | 102 | 58 |
| 765 | 103 | 58 |
| 766 | 102 | 59 |
| 767 | 102 | 54 |
| 768 | 102 | 63 |
| 769 | 102 | 61 |
| 770 | 103 | 55 |
| 771 | 102 | 60 |
| 772 | 102 | 72 |
| 773 | 103 | 56 |
| 774 | 102 | 55 |
| 775 | 102 | 67 |
| 776 | 103 | 56 |
| 777 | 84 | 42 |
| 778 | 48 | 7 |
| 779 | 48 | 6 |
| 780 | 48 | 6 |
| 781 | 48 | 7 |
| 782 | 48 | 6 |
| 783 | 48 | 7 |
| 784 | 67 | 21 |
| 785 | 105 | 59 |
| 786 | 105 | 96 |
| 787 | 105 | 74 |
| 788 | 105 | 66 |
| 789 | 105 | 62 |
| 790 | 105 | 66 |
| 791 | 89 | 41 |
| 792 | 52 | 5 |
| 793 | 48 | 5 |
| 794 | 48 | 7 |
| 795 | 48 | 5 |
| 796 | 48 | 6 |
| 797 | 48 | 4 |
| 798 | 52 | 6 |
| 799 | 51 | 5 |
| 800 | 51 | 6 |
| 801 | 51 | 6 |
| 802 | 52 | 5 |
| 803 | 52 | 5 |
| 804 | 57 | 44 |
| 805 | 98 | 90 |
| 806 | 105 | 94 |
| 807 | 105 | 100 |
| 808 | 105 | 98 |
| 809 | 105 | 95 |
| 810 | 105 | 96 |
| 811 | 105 | 92 |
| 812 | 104 | 97 |
| 813 | 100 | 85 |
| 814 | 94 | 74 |
| 815 | 87 | 62 |
| 816 | 81 | 50 |
| 817 | 81 | 46 |
| 818 | 80 | 39 |
| 819 | 80 | 32 |
| 820 | 81 | 28 |
| 821 | 80 | 26 |
| 822 | 80 | 23 |
| 823 | 80 | 23 |
| 824 | 80 | 20 |
| 825 | 81 | 19 |
| 826 | 80 | 18 |
| 827 | 81 | 17 |
| 828 | 80 | 20 |
| 829 | 81 | 24 |
| 830 | 81 | 21 |
| 831 | 80 | 26 |
| 832 | 80 | 24 |
| 833 | 80 | 23 |
| 834 | 80 | 22 |
| 835 | 81 | 21 |
| 836 | 81 | 24 |
| 837 | 81 | 24 |
| 838 | 81 | 22 |
| 839 | 81 | 22 |
| 840 | 81 | 21 |
| 841 | 81 | 31 |
| 842 | 81 | 27 |
| 843 | 80 | 26 |
| 844 | 80 | 26 |
| 845 | 81 | 25 |
| 846 | 80 | 21 |
| 847 | 81 | 20 |
| 848 | 83 | 21 |
| 849 | 83 | 15 |
| 850 | 83 | 12 |
| 851 | 83 | 9 |
| 852 | 83 | 8 |
| 853 | 83 | 7 |
| 854 | 83 | 6 |
| 855 | 83 | 6 |
| 856 | 83 | 6 |
| 857 | 83 | 6 |
| 858 | 83 | 6 |
| 859 | 76 | 5 |
| 860 | 49 | 8 |
| 861 | 51 | 7 |
| 862 | 51 | 20 |
| 863 | 78 | 52 |
| 864 | 80 | 38 |
| 865 | 81 | 33 |
| 866 | 83 | 29 |
| 867 | 83 | 22 |
| 868 | 83 | 16 |
| 869 | 83 | 12 |
| 870 | 83 | 9 |
| 871 | 83 | 8 |
| 872 | 83 | 7 |
| 873 | 83 | 6 |
| 874 | 83 | 6 |
| 875 | 83 | 6 |
| 876 | 83 | 6 |
| 877 | 83 | 6 |
| 878 | 59 | 4 |
| 879 | 50 | 5 |
| 880 | 51 | 5 |
| 881 | 51 | 5 |
| 882 | 51 | 5 |
| 883 | 50 | 5 |
| 884 | 50 | 5 |
| 885 | 50 | 5 |
| 886 | 50 | 5 |
| 887 | 50 | 5 |
| 888 | 51 | 5 |
| 889 | 51 | 5 |
| 890 | 51 | 5 |
| 891 | 63 | 50 |
| 892 | 81 | 34 |
| 893 | 81 | 25 |
| 894 | 81 | 29 |
| 895 | 81 | 23 |
| 896 | 80 | 24 |
| 897 | 81 | 24 |
| 898 | 81 | 28 |
| 899 | 81 | 27 |
| 900 | 81 | 22 |
| 901 | 81 | 19 |
| 902 | 81 | 17 |
| 903 | 81 | 17 |
| 904 | 81 | 17 |
| 905 | 81 | 15 |
| 906 | 80 | 15 |
| 907 | 80 | 28 |
| 908 | 81 | 22 |
| 909 | 81 | 24 |
| 910 | 81 | 19 |
| 911 | 81 | 21 |
| 912 | 81 | 20 |
| 913 | 83 | 26 |
| 914 | 80 | 63 |
| 915 | 80 | 59 |
| 916 | 83 | 100 |
| 917 | 81 | 73 |
| 918 | 83 | 53 |
| 919 | 80 | 76 |
| 920 | 81 | 61 |
| 921 | 80 | 50 |
| 922 | 81 | 37 |
| 923 | 82 | 49 |
| 924 | 83 | 37 |
| 925 | 83 | 25 |
| 926 | 83 | 17 |
| 927 | 83 | 13 |
| 928 | 83 | 10 |
| 929 | 83 | 8 |
| 930 | 83 | 7 |
| 931 | 83 | 7 |
| 932 | 83 | 6 |
| 933 | 83 | 6 |
| 934 | 83 | 6 |
| 935 | 71 | 5 |
| 936 | 49 | 24 |
| 937 | 69 | 64 |
| 938 | 81 | 50 |
| 939 | 81 | 43 |
| 940 | 81 | 42 |
| 941 | 81 | 31 |
| 942 | 81 | 30 |
| 943 | 81 | 35 |
| 944 | 81 | 28 |
| 945 | 81 | 27 |
| 946 | 80 | 27 |
| 947 | 81 | 31 |
| 948 | 81 | 41 |
| 949 | 81 | 41 |
| 950 | 81 | 37 |
| 951 | 81 | 43 |
| 952 | 81 | 34 |
| 953 | 81 | 31 |
| 954 | 81 | 26 |
| 955 | 81 | 23 |
| 956 | 81 | 27 |
| 957 | 81 | 38 |
| 958 | 81 | 40 |
| 959 | 81 | 39 |
| 960 | 81 | 27 |
| 961 | 81 | 33 |
| 962 | 80 | 28 |
| 963 | 81 | 34 |
| 964 | 83 | 72 |
| 965 | 81 | 49 |
| 966 | 81 | 51 |
| 967 | 80 | 55 |
| 968 | 81 | 48 |
| 969 | 81 | 36 |
| 970 | 81 | 39 |
| 971 | 81 | 38 |
| 972 | 80 | 41 |
| 973 | 81 | 30 |
| 974 | 81 | 23 |
| 975 | 81 | 19 |
| 976 | 81 | 25 |
| 977 | 81 | 29 |
| 978 | 83 | 47 |
| 979 | 81 | 90 |
| 980 | 81 | 75 |
| 981 | 80 | 60 |
| 982 | 81 | 48 |
| 983 | 81 | 41 |
| 984 | 81 | 30 |
| 985 | 80 | 24 |
| 986 | 81 | 20 |
| 987 | 81 | 21 |
| 988 | 81 | 29 |
| 989 | 81 | 29 |
| 990 | 81 | 27 |
| 991 | 81 | 23 |
| 992 | 81 | 25 |
| 993 | 81 | 26 |
| 994 | 81 | 22 |
| 995 | 81 | 20 |
| 996 | 81 | 17 |
| 997 | 81 | 23 |
| 998 | 83 | 65 |
| 999 | 81 | 54 |
| 1 000 | 81 | 50 |
| 1 001 | 81 | 41 |
| 1 002 | 81 | 35 |
| 1 003 | 81 | 37 |
| 1 004 | 81 | 29 |
| 1 005 | 81 | 28 |
| 1 006 | 81 | 24 |
| 1 007 | 81 | 19 |
| 1 008 | 81 | 16 |
| 1 009 | 80 | 16 |
| 1 010 | 83 | 23 |
| 1 011 | 83 | 17 |
| 1 012 | 83 | 13 |
| 1 013 | 83 | 27 |
| 1 014 | 81 | 58 |
| 1 015 | 81 | 60 |
| 1 016 | 81 | 46 |
| 1 017 | 80 | 41 |
| 1 018 | 80 | 36 |
| 1 019 | 81 | 26 |
| 1 020 | 86 | 18 |
| 1 021 | 82 | 35 |
| 1 022 | 79 | 53 |
| 1 023 | 82 | 30 |
| 1 024 | 83 | 29 |
| 1 025 | 83 | 32 |
| 1 026 | 83 | 28 |
| 1 027 | 76 | 60 |
| 1 028 | 79 | 51 |
| 1 029 | 86 | 26 |
| 1 030 | 82 | 34 |
| 1 031 | 84 | 25 |
| 1 032 | 86 | 23 |
| 1 033 | 85 | 22 |
| 1 034 | 83 | 26 |
| 1 035 | 83 | 25 |
| 1 036 | 83 | 37 |
| 1 037 | 84 | 14 |
| 1 038 | 83 | 39 |
| 1 039 | 76 | 70 |
| 1 040 | 78 | 81 |
| 1 041 | 75 | 71 |
| 1 042 | 86 | 47 |
| 1 043 | 83 | 35 |
| 1 044 | 81 | 43 |
| 1 045 | 81 | 41 |
| 1 046 | 79 | 46 |
| 1 047 | 80 | 44 |
| 1 048 | 84 | 20 |
| 1 049 | 79 | 31 |
| 1 050 | 87 | 29 |
| 1 051 | 82 | 49 |
| 1 052 | 84 | 21 |
| 1 053 | 82 | 56 |
| 1 054 | 81 | 30 |
| 1 055 | 85 | 21 |
| 1 056 | 86 | 16 |
| 1 057 | 79 | 52 |
| 1 058 | 78 | 60 |
| 1 059 | 74 | 55 |
| 1 060 | 78 | 84 |
| 1 061 | 80 | 54 |
| 1 062 | 80 | 35 |
| 1 063 | 82 | 24 |
| 1 064 | 83 | 43 |
| 1 065 | 79 | 49 |
| 1 066 | 83 | 50 |
| 1 067 | 86 | 12 |
| 1 068 | 64 | 14 |
| 1 069 | 24 | 14 |
| 1 070 | 49 | 21 |
| 1 071 | 77 | 48 |
| 1 072 | 103 | 11 |
| 1 073 | 98 | 48 |
| 1 074 | 101 | 34 |
| 1 075 | 99 | 39 |
| 1 076 | 103 | 11 |
| 1 077 | 103 | 19 |
| 1 078 | 103 | 7 |
| 1 079 | 103 | 13 |
| 1 080 | 103 | 10 |
| 1 081 | 102 | 13 |
| 1 082 | 101 | 29 |
| 1 083 | 102 | 25 |
| 1 084 | 102 | 20 |
| 1 085 | 96 | 60 |
| 1 086 | 99 | 38 |
| 1 087 | 102 | 24 |
| 1 088 | 100 | 31 |
| 1 089 | 100 | 28 |
| 1 090 | 98 | 3 |
| 1 091 | 102 | 26 |
| 1 092 | 95 | 64 |
| 1 093 | 102 | 23 |
| 1 094 | 102 | 25 |
| 1 095 | 98 | 42 |
| 1 096 | 93 | 68 |
| 1 097 | 101 | 25 |
| 1 098 | 95 | 64 |
| 1 099 | 101 | 35 |
| 1 100 | 94 | 59 |
| 1 101 | 97 | 37 |
| 1 102 | 97 | 60 |
| 1 103 | 93 | 98 |
| 1 104 | 98 | 53 |
| 1 105 | 103 | 13 |
| 1 106 | 103 | 11 |
| 1 107 | 103 | 11 |
| 1 108 | 103 | 13 |
| 1 109 | 103 | 10 |
| 1 110 | 103 | 10 |
| 1 111 | 103 | 11 |
| 1 112 | 103 | 10 |
| 1 113 | 103 | 10 |
| 1 114 | 102 | 18 |
| 1 115 | 102 | 31 |
| 1 116 | 101 | 24 |
| 1 117 | 102 | 19 |
| 1 118 | 103 | 10 |
| 1 119 | 102 | 12 |
| 1 120 | 99 | 56 |
| 1 121 | 96 | 59 |
| 1 122 | 74 | 28 |
| 1 123 | 66 | 62 |
| 1 124 | 74 | 29 |
| 1 125 | 64 | 74 |
| 1 126 | 69 | 40 |
| 1 127 | 76 | 2 |
| 1 128 | 72 | 29 |
| 1 129 | 66 | 65 |
| 1 130 | 54 | 69 |
| 1 131 | 69 | 56 |
| 1 132 | 69 | 40 |
| 1 133 | 73 | 54 |
| 1 134 | 63 | 92 |
| 1 135 | 61 | 67 |
| 1 136 | 72 | 42 |
| 1 137 | 78 | 2 |
| 1 138 | 76 | 34 |
| 1 139 | 67 | 80 |
| 1 140 | 70 | 67 |
| 1 141 | 53 | 70 |
| 1 142 | 72 | 65 |
| 1 143 | 60 | 57 |
| 1 144 | 74 | 29 |
| 1 145 | 69 | 31 |
| 1 146 | 76 | 1 |
| 1 147 | 74 | 22 |
| 1 148 | 72 | 52 |
| 1 149 | 62 | 96 |
| 1 150 | 54 | 72 |
| 1 151 | 72 | 28 |
| 1 152 | 72 | 35 |
| 1 153 | 64 | 68 |
| 1 154 | 74 | 27 |
| 1 155 | 76 | 14 |
| 1 156 | 69 | 38 |
| 1 157 | 66 | 59 |
| 1 158 | 64 | 99 |
| 1 159 | 51 | 86 |
| 1 160 | 70 | 53 |
| 1 161 | 72 | 36 |
| 1 162 | 71 | 47 |
| 1 163 | 70 | 42 |
| 1 164 | 67 | 34 |
| 1 165 | 74 | 2 |
| 1 166 | 75 | 21 |
| 1 167 | 74 | 15 |
| 1 168 | 75 | 13 |
| 1 169 | 76 | 10 |
| 1 170 | 75 | 13 |
| 1 171 | 75 | 10 |
| 1 172 | 75 | 7 |
| 1 173 | 75 | 13 |
| 1 174 | 76 | 8 |
| 1 175 | 76 | 7 |
| 1 176 | 67 | 45 |
| 1 177 | 75 | 13 |
| 1 178 | 75 | 12 |
| 1 179 | 73 | 21 |
| 1 180 | 68 | 46 |
| 1 181 | 74 | 8 |
| 1 182 | 76 | 11 |
| 1 183 | 76 | 14 |
| 1 184 | 74 | 11 |
| 1 185 | 74 | 18 |
| 1 186 | 73 | 22 |
| 1 187 | 74 | 20 |
| 1 188 | 74 | 19 |
| 1 189 | 70 | 22 |
| 1 190 | 71 | 23 |
| 1 191 | 73 | 19 |
| 1 192 | 73 | 19 |
| 1 193 | 72 | 20 |
| 1 194 | 64 | 60 |
| 1 195 | 70 | 39 |
| 1 196 | 66 | 56 |
| 1 197 | 68 | 64 |
| 1 198 | 30 | 68 |
| 1 199 | 70 | 38 |
| 1 200 | 66 | 47 |
| 1 201 | 76 | 14 |
| 1 202 | 74 | 18 |
| 1 203 | 69 | 46 |
| 1 204 | 68 | 62 |
| 1 205 | 68 | 62 |
| 1 206 | 68 | 62 |
| 1 207 | 68 | 62 |
| 1 208 | 68 | 62 |
| 1 209 | 68 | 62 |
| 1 210 | 54 | 50 |
| 1 211 | 41 | 37 |
| 1 212 | 27 | 25 |
| 1 213 | 14 | 12 |
| 1 214 | 0 | 0 |
| 1 215 | 0 | 0 |
| 1 216 | 0 | 0 |
| 1 217 | 0 | 0 |
| 1 218 | 0 | 0 |
| 1 219 | 0 | 0 |
| 1 220 | 0 | 0 |
| 1 221 | 0 | 0 |
| 1 222 | 0 | 0 |
| 1 223 | 0 | 0 |
| 1 224 | 0 | 0 |
| 1 225 | 0 | 0 |
| 1 226 | 0 | 0 |
| 1 227 | 0 | 0 |
| 1 228 | 0 | 0 |
| 1 229 | 0 | 0 |
| 1 230 | 0 | 0 |
| 1 231 | 0 | 0 |
| 1 232 | 0 | 0 |
| 1 233 | 0 | 0 |
| 1 234 | 0 | 0 |
| 1 235 | 0 | 0 |
| 1 236 | 0 | 0 |
| 1 237 | 0 | 0 |
| 1 238 | 0 | 0 |

9.

Följande tillägg skall läggas till:

”Tillägg 4

DYNAMOMETERTABELL FÖR NRTC-PROV

Tid

(s)

Normalt varvtal

(%)

Normalt

vridmoment

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0

0

17

0

0

18

0

0

19

0

0

20

0

0

21

0

0

22

0

0

23

0

0

24

1

3

25

1

3

26

1

3

27

1

3

28

1

3

29

1

3

30

1

6

31

1

6

32

2

1

33

4

13

34

7

18

35

9

21

36

17

20

37

33

42

38

57

46

39

44

33

40

31

0

41

22

27

42

33

43

43

80

49

44

105

47

45

98

70

46

104

36

47

104

65

48

96

71

49

101

62

50

102

51

51

102

50

52

102

46

53

102

41

54

102

31

55

89

2

56

82

0

57

47

1

58

23

1

59

1

3

60

1

8

61

1

3

62

1

5

63

1

6

64

1

4

65

1

4

66

0

6

67

1

4

68

9

21

69

25

56

70

64

26

71

60

31

72

63

20

73

62

24

74

64

8

75

58

44

76

65

10

77

65

12

78

68

23

79

69

30

80

71

30

81

74

15

82

71

23

83

73

20

84

73

21

85

73

19

86

70

33

87

70

34

88

65

47

89

66

47

90

64

53

91

65

45

92

66

38

93

67

49

94

69

39

95

69

39

96

66

42

97

71

29

98

75

29

99

72

23

100

74

22

101

75

24

102

73

30

103

74

24

104

77

6

105

76

12

106

74

39

107

72

30

108

75

22

109

78

64

110

102

34

111

103

28

112

103

28

113

103

19

114

103

32

115

104

25

116

103

38

117

103

39

118

103

34

119

102

44

120

103

38

121

102

43

122

103

34

123

102

41

124

103

44

125

103

37

126

103

27

127

104

13

128

104

30

129

104

19

130

103

28

131

104

40

132

104

32

133

101

63

134

102

54

135

102

52

136

102

51

137

103

40

138

104

34

139

102

36

140

104

44

141

103

44

142

104

33

143

102

27

144

103

26

145

79

53

146

51

37

147

24

23

148

13

33

149

19

55

150

45

30

151

34

7

152

14

4

153

8

16

154

15

6

155

39

47

156

39

4

157

35

26

158

27

38

159

43

40

160

14

23

161

10

10

162

15

33

163

35

72

164

60

39

165

55

31

166

47

30

167

16

7

168

0

6

169

0

8

170

0

8

171

0

2

172

2

17

173

10

28

174

28

31

175

33

30

176

36

0

177

19

10

178

1

18

179

0

16

180

1

3

181

1

4

182

1

5

183

1

6

184

1

5

185

1

3

186

1

4

187

1

4

188

1

6

189

8

18

190

20

51

191

49

19

192

41

13

193

31

16

194

28

21

195

21

17

196

31

21

197

21

8

198

0

14

199

0

12

200

3

8

201

3

22

202

12

20

203

14

20

204

16

17

205

20

18

206

27

34

207

32

33

208

41

31

209

43

31

210

37

33

211

26

18

212

18

29

213

14

51

214

13

11

215

12

9

216

15

33

217

20

25

218

25

17

219

31

29

220

36

66

221

66

40

222

50

13

223

16

24

224

26

50

225

64

23

226

81

20

227

83

11

228

79

23

229

76

31

230

68

24

231

59

33

232

59

3

233

25

7

234

21

10

235

20

19

236

4

10

237

5

7

238

4

5

239

4

6

240

4

6

241

4

5

242

7

5

243

16

28

244

28

25

245

52

53

246

50

8

247

26

40

248

48

29

249

54

39

250

60

42

251

48

18

252

54

51

253

88

90

254

103

84

255

103

85

256

102

84

257

58

66

258

64

97

259

56

80

260

51

67

261

52

96

262

63

62

263

71

6

264

33

16

265

47

45

266

43

56

267

42

27

268

42

64

269

75

74

270

68

96

271

86

61

272

66

0

273

37

0

274

45

37

275

68

96

276

80

97

277

92

96

278

90

97

279

82

96

280

94

81

281

90

85

282

96

65

283

70

96

284

55

95

285

70

96

286

79

96

287

81

71

288

71

60

289

92

65

290

82

63

291

61

47

292

52

37

293

24

0

294

20

7

295

39

48

296

39

54

297

63

58

298

53

31

299

51

24

300

48

40

301

39

0

302

35

18

303

36

16

304

29

17

305

28

21

306

31

15

307

31

10

308

43

19

309

49

63

310

78

61

311

78

46

312

66

65

313

78

97

314

84

63

315

57

26

316

36

22

317

20

34

318

19

8

319

9

10

320

5

5

321

7

11

322

15

15

323

12

9

324

13

27

325

15

28

326

16

28

327

16

31

328

15

20

329

17

0

330

20

34

331

21

25

332

20

0

333

23

25

334

30

58

335

63

96

336

83

60

337

61

0

338

26

0

339

29

44

340

68

97

341

80

97

342

88

97

343

99

88

344

102

86

345

100

82

346

74

79

347

57

79

348

76

97

349

84

97

350

86

97

351

81

98

352

83

83

353

65

96

354

93

72

355

63

60

356

72

49

357

56

27

358

29

0

359

18

13

360

25

11

361

28

24

362

34

53

363

65

83

364

80

44

365

77

46

366

76

50

367

45

52

368

61

98

369

61

69

370

63

49

371

32

0

372

10

8

373

17

7

374

16

13

375

11

6

376

9

5

377

9

12

378

12

46

379

15

30

380

26

28

381

13

9

382

16

21

383

24

4

384

36

43

385

65

85

386

78

66

387

63

39

388

32

34

389

46

55

390

47

42

391

42

39

392

27

0

393

14

5

394

14

14

395

24

54

396

60

90

397

53

66

398

70

48

399

77

93

400

79

67

401

46

65

402

69

98

403

80

97

404

74

97

405

75

98

406

56

61

407

42

0

408

36

32

409

34

43

410

68

83

411

102

48

412

62

0

413

41

39

414

71

86

415

91

52

416

89

55

417

89

56

418

88

58

419

78

69

420

98

39

421

64

61

422

90

34

423

88

38

424

97

62

425

100

53

426

81

58

427

74

51

428

76

57

429

76

72

430

85

72

431

84

60

432

83

72

433

83

72

434

86

72

435

89

72

436

86

72

437

87

72

438

88

72

439

88

71

440

87

72

441

85

71

442

88

72

443

88

72

444

84

72

445

83

73

446

77

73

447

74

73

448

76

72

449

46

77

450

78

62

451

79

35

452

82

38

453

81

41

454

79

37

455

78

35

456

78

38

457

78

46

458

75

49

459

73

50

460

79

58

461

79

71

462

83

44

463

53

48

464

40

48

465

51

75

466

75

72

467

89

67

468

93

60

469

89

73

470

86

73

471

81

73

472

78

73

473

78

73

474

76

73

475

79

73

476

82

73

477

86

73

478

88

72

479

92

71

480

97

54

481

73

43

482

36

64

483

63

31

484

78

1

485

69

27

486

67

28

487

72

9

488

71

9

489

78

36

490

81

56

491

75

53

492

60

45

493

50

37

494

66

41

495

51

61

496

68

47

497

29

42

498

24

73

499

64

71

500

90

71

501

100

61

502

94

73

503

84

73

504

79

73

505

75

72

506

78

73

507

80

73

508

81

73

509

81

73

510

83

73

511

85

73

512

84

73

513

85

73

514

86

73

515

85

73

516

85

73

517

85

72

518

85

73

519

83

73

520

79

73

521

78

73

522

81

73

523

82

72

524

94

56

525

66

48

526

35

71

527

51

44

528

60

23

529

64

10

530

63

14

531

70

37

532

76

45

533

78

18

534

76

51

535

75

33

536

81

17

537

76

45

538

76

30

539

80

14

540

71

18

541

71

14

542

71

11

543

65

2

544

31

26

545

24

72

546

64

70

547

77

62

548

80

68

549

83

53

550

83

50

551

83

50

552

85

43

553

86

45

554

89

35

555

82

61

556

87

50

557

85

55

558

89

49

559

87

70

560

91

39

561

72

3

562

43

25

563

30

60

564

40

45

565

37

32

566

37

32

567

43

70

568

70

54

569

77

47

570

79

66

571

85

53

572

83

57

573

86

52

574

85

51

575

70

39

576

50

5

577

38

36

578

30

71

579

75

53

580

84

40

581

85

42

582

86

49

583

86

57

584

89

68

585

99

61

586

77

29

587

81

72

588

89

69

589

49

56

590

79

70

591

104

59

592

103

54

593

102

56

594

102

56

595

103

61

596

102

64

597

103

60

598

93

72

599

86

73

600

76

73

601

59

49

602

46

22

603

40

65

604

72

31

605

72

27

606

67

44

607

68

37

608

67

42

609

68

50

610

77

43

611

58

4

612

22

37

613

57

69

614

68

38

615

73

2

616

40

14

617

42

38

618

64

69

619

64

74

620

67

73

621

65

73

622

68

73

623

65

49

624

81

0

625

37

25

626

24

69

627

68

71

628

70

71

629

76

70

630

71

72

631

73

69

632

76

70

633

77

72

634

77

72

635

77

72

636

77

70

637

76

71

638

76

71

639

77

71

640

77

71

641

78

70

642

77

70

643

77

71

644

79

72

645

78

70

646

80

70

647

82

71

648

84

71

649

83

71

650

83

73

651

81

70

652

80

71

653

78

71

654

76

70

655

76

70

656

76

71

657

79

71

658

78

71

659

81

70

660

83

72

661

84

71

662

86

71

663

87

71

664

92

72

665

91

72

666

90

71

667

90

71

668

91

71

669

90

70

670

90

72

671

91

71

672

90

71

673

90

71

674

92

72

675

93

69

676

90

70

677

93

72

678

91

70

679

89

71

680

91

71

681

90

71

682

90

71

683

92

71

684

91

71

685

93

71

686

93

68

687

98

68

688

98

67

689

100

69

690

99

68

691

100

71

692

99

68

693

100

69

694

102

72

695

101

69

696

100

69

697

102

71

698

102

71

699

102

69

700

102

71

701

102

68

702

100

69

703

102

70

704

102

68

705

102

70

706

102

72

707

102

68

708

102

69

709

100

68

710

102

71

711

101

64

712

102

69

713

102

69

714

101

69

715

102

64

716

102

69

717

102

68

718

102

70

719

102

69

720

102

70

721

102

70

722

102

62

723

104

38

724

104

15

725

102

24

726

102

45

727

102

47

728

104

40

729

101

52

730

103

32

731

102

50

732

103

30

733

103

44

734

102

40

735

103

43

736

103

41

737

102

46

738

103

39

739

102

41

740

103

41

741

102

38

742

103

39

743

102

46

744

104

46

745

103

49

746

102

45

747

103

42

748

103

46

749

103

38

750

102

48

751

103

35

752

102

48

753

103

49

754

102

48

755

102

46

756

103

47

757

102

49

758

102

42

759

102

52

760

102

57

761

102

55

762

102

61

763

102

61

764

102

58

765

103

58

766

102

59

767

102

54

768

102

63

769

102

61

770

103

55

771

102

60

772

102

72

773

103

56

774

102

55

775

102

67

776

103

56

777

84

42

778

48

7

779

48

6

780

48

6

781

48

7

782

48

6

783

48

7

784

67

21

785

105

59

786

105

96

787

105

74

788

105

66

789

105

62

790

105

66

791

89

41

792

52

5

793

48

5

794

48

7

795

48

5

796

48

6

797

48

4

798

52

6

799

51

5

800

51

6

801

51

6

802

52

5

803

52

5

804

57

44

805

98

90

806

105

94

807

105

100

808

105

98

809

105

95

810

105

96

811

105

92

812

104

97

813

100

85

814

94

74

815

87

62

816

81

50

817

81

46

818

80

39

819

80

32

820

81

28

821

80

26

822

80

23

823

80

23

824

80

20

825

81

19

826

80

18

827

81

17

828

80

20

829

81

24

830

81

21

831

80

26

832

80

24

833

80

23

834

80

22

835

81

21

836

81

24

837

81

24

838

81

22

839

81

22

840

81

21

841

81

31

842

81

27

843

80

26

844

80

26

845

81

25

846

80

21

847

81

20

848

83

21

849

83

15

850

83

12

851

83

9

852

83

8

853

83

7

854

83

6

855

83

6

856

83

6

857

83

6

858

83

6

859

76

5

860

49

8

861

51

7

862

51

20

863

78

52

864

80

38

865

81

33

866

83

29

867

83

22

868

83

16

869

83

12

870

83

9

871

83

8

872

83

7

873

83

6

874

83

6

875

83

6

876

83

6

877

83

6

878

59

4

879

50

5

880

51

5

881

51

5

882

51

5

883

50

5

884

50

5

885

50

5

886

50

5

887

50

5

888

51

5

889

51

5

890

51

5

891

63

50

892

81

34

893

81

25

894

81

29

895

81

23

896

80

24

897

81

24

898

81

28

899

81

27

900

81

22

901

81

19

902

81

17

903

81

17

904

81

17

905

81

15

906

80

15

907

80

28

908

81

22

909

81

24

910

81

19

911

81

21

912

81

20

913

83

26

914

80

63

915

80

59

916

83

100

917

81

73

918

83

53

919

80

76

920

81

61

921

80

50

922

81

37

923

82

49

924

83

37

925

83

25

926

83

17

927

83

13

928

83

10

929

83

8

930

83

7

931

83

7

932

83

6

933

83

6

934

83

6

935

71

5

936

49

24

937

69

64

938

81

50

939

81

43

940

81

42

941

81

31

942

81

30

943

81

35

944

81

28

945

81

27

946

80

27

947

81

31

948

81

41

949

81

41

950

81

37

951

81

43

952

81

34

953

81

31

954

81

26

955

81

23

956

81

27

957

81

38

958

81

40

959

81

39

960

81

27

961

81

33

962

80

28

963

81

34

964

83

72

965

81

49

966

81

51

967

80

55

968

81

48

969

81

36

970

81

39

971

81

38

972

80

41

973

81

30

974

81

23

975

81

19

976

81

25

977

81

29

978

83

47

979

81

90

980

81

75

981

80

60

982

81

48

983

81

41

984

81

30

985

80

24

986

81

20

987

81

21

988

81

29

989

81

29

990

81

27

991

81

23

992

81

25

993

81

26

994

81

22

995

81

20

996

81

17

997

81

23

998

83

65

999

81

54

1 000

81

50

1 001

81

41

1 002

81

35

1 003

81

37

1 004

81

29

1 005

81

28

1 006

81

24

1 007

81

19

1 008

81

16

1 009

80

16

1 010

83

23

1 011

83

17

1 012

83

13

1 013

83

27

1 014

81

58

1 015

81

60

1 016

81

46

1 017

80

41

1 018

80

36

1 019

81

26

1 020

86

18

1 021

82

35

1 022

79

53

1 023

82

30

1 024

83

29

1 025

83

32

1 026

83

28

1 027

76

60

1 028

79

51

1 029

86

26

1 030

82

34

1 031

84

25

1 032

86

23

1 033

85

22

1 034

83

26

1 035

83

25

1 036

83

37

1 037

84

14

1 038

83

39

1 039

76

70

1 040

78

81

1 041

75

71

1 042

86

47

1 043

83

35

1 044

81

43

1 045

81

41

1 046

79

46

1 047

80

44

1 048

84

20

1 049

79

31

1 050

87

29

1 051

82

49

1 052

84

21

1 053

82

56

1 054

81

30

1 055

85

21

1 056

86

16

1 057

79

52

1 058

78

60

1 059

74

55

1 060

78

84

1 061

80

54

1 062

80

35

1 063

82

24

1 064

83

43

1 065

79

49

1 066

83

50

1 067

86

12

1 068

64

14

1 069

24

14

1 070

49

21

1 071

77

48

1 072

103

11

1 073

98

48

1 074

101

34

1 075

99

39

1 076

103

11

1 077

103

19

1 078

103

7

1 079

103

13

1 080

103

10

1 081

102

13

1 082

101

29

1 083

102

25

1 084

102

20

1 085

96

60

1 086

99

38

1 087

102

24

1 088

100

31

1 089

100

28

1 090

98

3

1 091

102

26

1 092

95

64

1 093

102

23

1 094

102

25

1 095

98

42

1 096

93

68

1 097

101

25

1 098

95

64

1 099

101

35

1 100

94

59

1 101

97

37

1 102

97

60

1 103

93

98

1 104

98

53

1 105

103

13

1 106

103

11

1 107

103

11

1 108

103

13

1 109

103

10

1 110

103

10

1 111

103

11

1 112

103

10

1 113

103

10

1 114

102

18

1 115

102

31

1 116

101

24

1 117

102

19

1 118

103

10

1 119

102

12

1 120

99

56

1 121

96

59

1 122

74

28

1 123

66

62

1 124

74

29

1 125

64

74

1 126

69

40

1 127

76

2

1 128

72

29

1 129

66

65

1 130

54

69

1 131

69

56

1 132

69

40

1 133

73

54

1 134

63

92

1 135

61

67

1 136

72

42

1 137

78

2

1 138

76

34

1 139

67

80

1 140

70

67

1 141

53

70

1 142

72

65

1 143

60

57

1 144

74

29

1 145

69

31

1 146

76

1

1 147

74

22

1 148

72

52

1 149

62

96

1 150

54

72

1 151

72

28

1 152

72

35

1 153

64

68

1 154

74

27

1 155

76

14

1 156

69

38

1 157

66

59

1 158

64

99

1 159

51

86

1 160

70

53

1 161

72

36

1 162

71

47

1 163

70

42

1 164

67

34

1 165

74

2

1 166

75

21

1 167

74

15

1 168

75

13

1 169

76

10

1 170

75

13

1 171

75

10

1 172

75

7

1 173

75

13

1 174

76

8

1 175

76

7

1 176

67

45

1 177

75

13

1 178

75

12

1 179

73

21

1 180

68

46

1 181

74

8

1 182

76

11

1 183

76

14

1 184

74

11

1 185

74

18

1 186

73

22

1 187

74

20

1 188

74

19

1 189

70

22

1 190

71

23

1 191

73

19

1 192

73

19

1 193

72

20

1 194

64

60

1 195

70

39

1 196

66

56

1 197

68

64

1 198

30

68

1 199

70

38

1 200

66

47

1 201

76

14

1 202

74

18

1 203

69

46

1 204

68

62

1 205

68

62

1 206

68

62

1 207

68

62

1 208

68

62

1 209

68

62

1 210

54

50

1 211

41

37

1 212

27

25

1 213

14

12

1 214

0

0

1 215

0

0

1 216

0

0

1 217

0

0

1 218

0

0

1 219

0

0

1 220

0

0

1 221

0

0

1 222

0

0

1 223

0

0

1 224

0

0

1 225

0

0

1 226

0

0

1 227

0

0

1 228

0

0

1 229

0

0

1 230

0

0

1 231

0

0

1 232

0

0

1 233

0

0

1 234

0

0

1 235

0

0

1 236

0

0

1 237

0

0

1 238

0

0

Nedan återges dynamometertabellen för NRTC-prov i diagramform.

Image

Image

Tillägg 5

Beständighetskrav

1.   UTSLÄPPSBESTÄNDIGHETSPERIOD OCH FÖRSÄMRINGSFAKTORER

Detta tillägg gäller endast förbränningsmotorer med kompressionständning under stegen III A, III B och IV.

| 1.1 | Tillverkarna skall fastställa en försämringsfaktor (DF) för varje reglerad förorening och för varje motorfamilj som berörs av stegen III A och III B. Denna försämringsfaktor skall användas vid typgodkännandet och vid prov som utförs under tillverkningsprocessen. |
| --- | --- |

1.1

Tillverkarna skall fastställa en försämringsfaktor (DF) för varje reglerad förorening och för varje motorfamilj som berörs av stegen III A och III B. Denna försämringsfaktor skall användas vid typgodkännandet och vid prov som utförs under tillverkningsprocessen.

| 1.1.1 | Prov för fastställande av försämringsfaktorer skall utföras på följande sätt: |
| --- | --- |

1.1.1

Prov för fastställande av försämringsfaktorer skall utföras på följande sätt:

| 1.1.1.1 | Tillverkaren skall utföra beständighetsprov genom att ackumulera motordrifttid enligt ett provschema som är grundat på god branschpraxis och som återspeglar typisk försämring av utsläppsprestanda vid normal motordrift. Beständighetsprovtiden bör normalt motsvara åtminstone en kvart av utsläppsbeständighetsperioden (EDP).
  Drifttid kan ackumuleras genom att man kör motorn i en dynamometerprovbädd eller genom normalt bruk. Man kan påskynda beständighetsprovet genom att utföra provschemat för drifttidsackumulering med en högre belastningsfaktor än vad som förekommer vid normalt bruk. Faktorn för hur mycket provet påskyndas, dvs. förhållandet mellan antalet beständighetsprovtimmar och motsvarande antal EDP-timmar, skall tillverkaren fastställa enligt god branschpraxis.
  Under beständighetsprovet får komponenter som påverkar utsläppen varken underhållas eller bytas ut utom enligt det rutinmässiga serviceschema som rekommenderas av tillverkaren.
  Tillverkaren skall enligt god branschpraxis välja den provmotor, de underordnade system och de komponenter som skall användas för fastställande av försämringsfaktorer för avgasutsläppen från en motorfamilj eller från motorfamiljer med tekniskt likvärdiga utsläppskontrollsystem. Ett kriterium för provmotorn är att den skall ha samma utsläppsförsämringsegenskaper som de motorfamiljer på vilka de resulterande försämringsfaktorerna kommer att tillämpas vid certifieringen. Motorer som skiljer sig ifråga om cylinderdiameter och slaglängd, konfiguration, luftsystem och bränslesystem kan anses vara likvärdiga i fråga om utsläppsförsämringsegenskaper, om det finns rimliga tekniska skäl för detta.
  Andra tillverkares försämringsfaktorer får tillämpas, om man rimligen kan utgå från teknisk likvärdighet i fråga om försämrade utsläppsprestanda och om proven bevisligen utförts enligt gällande krav.
  Utsläppsprovningen skall utföras i enlighet med förfarandena i detta direktiv efter inkörning av provmotorn dels före drifttidsackumuleringen, dels efter avslutat beständighetsprov. Man kan också utföra utsläppsprovning i intervaller under beständighetsprovets drifttidsackumulering för att fastställa försämringstrenden. |
| --- | --- |

1.1.1.1

Tillverkaren skall utföra beständighetsprov genom att ackumulera motordrifttid enligt ett provschema som är grundat på god branschpraxis och som återspeglar typisk försämring av utsläppsprestanda vid normal motordrift. Beständighetsprovtiden bör normalt motsvara åtminstone en kvart av utsläppsbeständighetsperioden (EDP).

Drifttid kan ackumuleras genom att man kör motorn i en dynamometerprovbädd eller genom normalt bruk. Man kan påskynda beständighetsprovet genom att utföra provschemat för drifttidsackumulering med en högre belastningsfaktor än vad som förekommer vid normalt bruk. Faktorn för hur mycket provet påskyndas, dvs. förhållandet mellan antalet beständighetsprovtimmar och motsvarande antal EDP-timmar, skall tillverkaren fastställa enligt god branschpraxis.

Under beständighetsprovet får komponenter som påverkar utsläppen varken underhållas eller bytas ut utom enligt det rutinmässiga serviceschema som rekommenderas av tillverkaren.

Tillverkaren skall enligt god branschpraxis välja den provmotor, de underordnade system och de komponenter som skall användas för fastställande av försämringsfaktorer för avgasutsläppen från en motorfamilj eller från motorfamiljer med tekniskt likvärdiga utsläppskontrollsystem. Ett kriterium för provmotorn är att den skall ha samma utsläppsförsämringsegenskaper som de motorfamiljer på vilka de resulterande försämringsfaktorerna kommer att tillämpas vid certifieringen. Motorer som skiljer sig ifråga om cylinderdiameter och slaglängd, konfiguration, luftsystem och bränslesystem kan anses vara likvärdiga i fråga om utsläppsförsämringsegenskaper, om det finns rimliga tekniska skäl för detta.

Andra tillverkares försämringsfaktorer får tillämpas, om man rimligen kan utgå från teknisk likvärdighet i fråga om försämrade utsläppsprestanda och om proven bevisligen utförts enligt gällande krav.

Utsläppsprovningen skall utföras i enlighet med förfarandena i detta direktiv efter inkörning av provmotorn dels före drifttidsackumuleringen, dels efter avslutat beständighetsprov. Man kan också utföra utsläppsprovning i intervaller under beständighetsprovets drifttidsackumulering för att fastställa försämringstrenden.

| 1.1.1.2 | Beständighetsprov eller utsläppsprov för fastställande av försämringsegenskaper behöver inte bevittnas av godkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

1.1.1.2

Beständighetsprov eller utsläppsprov för fastställande av försämringsegenskaper behöver inte bevittnas av godkännandemyndigheten.

| 1.1.1.3 | Fastställande av försämringsfaktorer på grundval av beständighetsprov
  Additiv försämringsfaktor definieras som det värde som erhålls genom att utsläppsvärdet vid EDP:s början subtraheras från utsläppsvärdet vid EDP:s slut.
  Multiplikativ försämringsfaktor definieras som utsläppsvärdet vid EDP:s slut delat med utsläppsvärdet vid EDP:s början.
  För varje förorening som omfattas av lagstiftningen skall särskilda försämringsfaktorer fastställas. En additiv försämringsfaktor för NOx+HC-normen fastställs genom att man summerar föroreningarnas försämringsvärden, utan hinder av att en förorenings negativa försämringsvärde inte får kompensera för de andras försämring. För att erhålla en multiplikativ försämringsfaktor för NOx+HC fastställer och tillämpar man skilda försämringsfaktorer för HC och NOx vid beräkningen av de försämrade utsläppsnivåerna utifrån provresultaten, innan man kombinerar de resulterande försämringsvärdena för NOx och HC för att se om normen uppfylls.
  Om provet inte utförs för hela EDP, fastställs utsläppsvärdena vid EDP:s slut genom att man extrapolerar den aktuella provperiodens utsläppsförsämringstrend till hela EDP.
  Om man registrerat periodiska utsläppsprovresultat under beständighetsprovets drifttidsackumulering, skall man tillämpa statistiska standardförfaranden för databehandling enligt god praxis för att fastställa utsläppsnivåerna vid EDP:s slut. Statistisk signifikanstestning kan tillämpas vid fastställandet av de slutliga utsläppsvärdena.
  Om beräkningen ger ett värde under 1,00 för en multiplikativ försämringsfaktor, eller under 0,00 för en additiv försämringsfaktor, skall försämringsfaktorn vara 1,0 respektive 0,00. |
| --- | --- |

1.1.1.3

Fastställande av försämringsfaktorer på grundval av beständighetsprov

Additiv försämringsfaktor definieras som det värde som erhålls genom att utsläppsvärdet vid EDP:s början subtraheras från utsläppsvärdet vid EDP:s slut.

Multiplikativ försämringsfaktor definieras som utsläppsvärdet vid EDP:s slut delat med utsläppsvärdet vid EDP:s början.

För varje förorening som omfattas av lagstiftningen skall särskilda försämringsfaktorer fastställas. En additiv försämringsfaktor för NOx+HC-normen fastställs genom att man summerar föroreningarnas försämringsvärden, utan hinder av att en förorenings negativa försämringsvärde inte får kompensera för de andras försämring. För att erhålla en multiplikativ försämringsfaktor för NOx+HC fastställer och tillämpar man skilda försämringsfaktorer för HC och NOx vid beräkningen av de försämrade utsläppsnivåerna utifrån provresultaten, innan man kombinerar de resulterande försämringsvärdena för NOx och HC för att se om normen uppfylls.

Om provet inte utförs för hela EDP, fastställs utsläppsvärdena vid EDP:s slut genom att man extrapolerar den aktuella provperiodens utsläppsförsämringstrend till hela EDP.

Om man registrerat periodiska utsläppsprovresultat under beständighetsprovets drifttidsackumulering, skall man tillämpa statistiska standardförfaranden för databehandling enligt god praxis för att fastställa utsläppsnivåerna vid EDP:s slut. Statistisk signifikanstestning kan tillämpas vid fastställandet av de slutliga utsläppsvärdena.

Om beräkningen ger ett värde under 1,00 för en multiplikativ försämringsfaktor, eller under 0,00 för en additiv försämringsfaktor, skall försämringsfaktorn vara 1,0 respektive 0,00.

| 1.1.1.4 | Med godkännandemyndighetens godkännande får tillverkaren använda försämringsfaktorer som fastställts på grundval av resultaten från sådana beständighetsprov som utförts för att erhålla försämringsfaktorer för certifieringen av motorer med kompressionständning för tunga fordon. Detta skall tillåtas, om det föreligger teknisk likvärdighet mellan provmotorn för vägfordonssektorn och den motorfamilj för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg på vilken försämringsfaktorerna tillämpas vid certifieringen. EDP-värdena enligt punkt 2 skall läggas till grund för beräkningen av försämringsfaktorer på grund av resultaten från utsläppsbeständighetsprov för vägfordon. |
| --- | --- |

1.1.1.4

Med godkännandemyndighetens godkännande får tillverkaren använda försämringsfaktorer som fastställts på grundval av resultaten från sådana beständighetsprov som utförts för att erhålla försämringsfaktorer för certifieringen av motorer med kompressionständning för tunga fordon. Detta skall tillåtas, om det föreligger teknisk likvärdighet mellan provmotorn för vägfordonssektorn och den motorfamilj för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg på vilken försämringsfaktorerna tillämpas vid certifieringen. EDP-värdena enligt punkt 2 skall läggas till grund för beräkningen av försämringsfaktorer på grund av resultaten från utsläppsbeständighetsprov för vägfordon.

| 1.1.1.5 | Om en motorfamilj bygger på etablerad teknik, får man använda en analys som bygger på god branschpraxis i stället för att utföra prov för att fastställa en försämringsfaktor för motorfamiljen ifråga, förutsatt att detta godkänts av godkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

1.1.1.5

Om en motorfamilj bygger på etablerad teknik, får man använda en analys som bygger på god branschpraxis i stället för att utföra prov för att fastställa en försämringsfaktor för motorfamiljen ifråga, förutsatt att detta godkänts av godkännandemyndigheten.

| 1.2 | Uppgifter om försämringsfaktorer i ansökan om godkännande |
| --- | --- |

1.2

Uppgifter om försämringsfaktorer i ansökan om godkännande

| 1.2.1 | I ansökan om certifiering av en motorfamilj avseende motorer med kompressionständning utan efterbehandlingsutrustning skall man för varje förorening uppge de additiva försämringsfaktorerna. |
| --- | --- |

1.2.1

I ansökan om certifiering av en motorfamilj avseende motorer med kompressionständning utan efterbehandlingsutrustning skall man för varje förorening uppge de additiva försämringsfaktorerna.

| 1.2.2 | I ansökan om certifiering av en motorfamilj avseende motorer med kompressionständning med efterbehandlingsutrustning skall man för varje förorening uppge de multiplikativa försämringsfaktorerna. |
| --- | --- |

1.2.2

I ansökan om certifiering av en motorfamilj avseende motorer med kompressionständning med efterbehandlingsutrustning skall man för varje förorening uppge de multiplikativa försämringsfaktorerna.

| 1.2.3 | Tillverkaren skall på begäran tillhandahålla godkännandemyndigheten de uppgifter som krävs för att styrka försämringsfaktorerna. Sådana uppgifter är normalt resultaten från utsläppsproven, provschemat för drifttidsackumulering, underhållsrutiner och, i tillämpliga fall, information för att styrka bedömningen av teknisk likvärdighet enligt god branschpraxis. |
| --- | --- |

1.2.3

Tillverkaren skall på begäran tillhandahålla godkännandemyndigheten de uppgifter som krävs för att styrka försämringsfaktorerna. Sådana uppgifter är normalt resultaten från utsläppsproven, provschemat för drifttidsackumulering, underhållsrutiner och, i tillämpliga fall, information för att styrka bedömningen av teknisk likvärdighet enligt god branschpraxis.

2.   UTSLÄPPSBESTÄNDIGHETSPERIODER FÖR STEG III A-, III B- OCH IV-MOTORER

| 2.1 | Tillverkarna skall tillämpa de utsläppsbeständighetsperioder som anges i tabell 1 nedan.
  Tabell 1:   Kategorier av utsläppsbeständighetsperioder (EDP) för steg III A-, III B- och IV-motorer med kompressionständning (timmar)






  Kategori (effektklass) | Livslängd (timmar)
  EDP |
| --- | --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (motorer med konstant varvtal) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (motorer med icke konstant varvtal) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |
| Motorer för fartyg i inlandssjöfart | 10 000 |
| Motorvagnsmotorer | 10 000 |

2.1

Tillverkarna skall tillämpa de utsläppsbeständighetsperioder som anges i tabell 1 nedan.

Tabell 1:   Kategorier av utsläppsbeständighetsperioder (EDP) för steg III A-, III B- och IV-motorer med kompressionständning (timmar)

Kategori (effektklass)

Livslängd (timmar)

EDP

≤ 37 kW

(motorer med konstant varvtal)

3 000

≤ 37 kW

(motorer med icke konstant varvtal)

5 000

> 37 kW

8 000

Motorer för fartyg i inlandssjöfart

10 000

Motorvagnsmotorer

10 000

3.   BILAGA V SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

| 1. | Rubriken skall ersättas med följande:
  ”TEKNISKA EGENSKAPER HOS DET REFERENSBRÄNSLE SOM SKALL ANVÄNDAS FÖR GODKÄNNANDEPROV OCH FÖR PRODUKTIONSKONTROLL
  REFERENSBRÄNSLE FÖR MOBILA MASKINER SOM INTE ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS PÅ VÄG: TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING SOM UPPFYLLER GRÄNSVÄRDENA FÖR STEGEN I OCH II SAMT MOTORER I FARTYG I INLANDSSJÖFART” |
| --- | --- |

1.

Rubriken skall ersättas med följande:

”TEKNISKA EGENSKAPER HOS DET REFERENSBRÄNSLE SOM SKALL ANVÄNDAS FÖR GODKÄNNANDEPROV OCH FÖR PRODUKTIONSKONTROLL

REFERENSBRÄNSLE FÖR MOBILA MASKINER SOM INTE ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS PÅ VÄG: TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING SOM UPPFYLLER GRÄNSVÄRDENA FÖR STEGEN I OCH II SAMT MOTORER I FARTYG I INLANDSSJÖFART”

| 2. | Följande text skall införas efter tabellen om referensbränsle för diesel:
  ”REFERENSBRÄNSLE FÖR MOBILA MASKINER SOM INTE ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS PÅ VÄG: TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING SOM UPPFYLLER GRÄNSVÄRDENA FÖR STEG III A









  Parameter | Enhet | Gränsvärde (15) | Provmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| Cetantal (16) | | 52 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destillation: | | | | |
| 50 %-punkt | °C | 245 | – | EN-ISO 3405 |
| 95 %-punkt | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| – Slutlig kokpunkt | °C | – | 370 | EN-ISO 3405 |
| Antändningstemperatur | °C | 55 | – | EN 22719 |
| CFPP | °C | – | | EN 116 |
| Viskositet vid 40 °C | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 |
| Polycykliska aromatiska kolväten | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Svavelhalt (17) | mg/kg | – | 300 | ASTM D 5453 |
| Kopparkorrosion | | – | klass 1 | EN-ISO 2160 |
| Conradson carbon residue (10 % DR) | % m/m | – | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Askhalt | % m/m | – | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vattenhalt | % m/m | – | 0,05 | EN-ISO 12937 |
| Neutralisering (stark syra) | mg KOH/g | – | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oxideringsstabilitet (18) | mg/ml | – | 0,025 | EN-ISO 12205 |

2.

Följande text skall införas efter tabellen om referensbränsle för diesel:

”REFERENSBRÄNSLE FÖR MOBILA MASKINER SOM INTE ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS PÅ VÄG: TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING SOM UPPFYLLER GRÄNSVÄRDENA FÖR STEG III A

Parameter

Enhet

Gränsvärde (15)

15

Provmetod

Minimum

Maximum

Cetantal (16)

16

52

54,0

EN-ISO 5165

Densitet vid 15 °C

kg/m3

3

833

837

EN-ISO 3675

Destillation:

50 %-punkt

°C

245

–

EN-ISO 3405

95 %-punkt

°C

345

350

EN-ISO 3405

– Slutlig kokpunkt

°C

–

370

EN-ISO 3405

Antändningstemperatur

°C

55

–

EN 22719

CFPP

°C

–

EN 116

Viskositet vid 40 °C

mm2/s

2

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Polycykliska aromatiska kolväten

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Svavelhalt (17)

17

mg/kg

–

300

ASTM D 5453

Kopparkorrosion

–

klass 1

EN-ISO 2160

Conradson carbon residue (10 % DR)

% m/m

–

0,2

EN-ISO 10370

Askhalt

% m/m

–

0,01

EN-ISO 6245

Vattenhalt

% m/m

–

0,05

EN-ISO 12937

Neutralisering (stark syra)

mg KOH/g

–

0,02

ASTM D 974

Oxideringsstabilitet (18)

18

mg/ml

–

0,025

EN-ISO 12205

REFERENSBRÄNSLE FÖR MOBILA MASKINER SOM INTE ÄR AVSEDDA ATT ANVÄNDAS PÅ VÄG: TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING SOM UPPFYLLER GRÄNSVÄRDENA FÖR STEG III B OCH IV

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (19) | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| Cetantal (20) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destillering: | | | | |
| till 50  %-punkten | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| till 95 %-punkten | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — | Slutkokpunkt |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (19)

19

Provningsmetod

Minimum

Maximum

Cetantal (20)

20

54,0

EN-ISO 5165

Densitet vid 15 °C

kg/m3

3

833

837

EN-ISO 3675

Destillering:

till 50  %-punkten

°C

245

—

EN-ISO 3405

till 95 %-punkten

°C

345

350

EN-ISO 3405

—

Slutkokpunkt

°C

—

370

EN-ISO 3405

Flampunkt

°C

55

—

EN 22719

Filtrerbarhet i kyla

°C

—

EN 116

Viskositet vid 40 °C

mm2/s

2

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polyaromatiska kolväten

vikt-%

3,0

6,0

IP 391

Svavelhalt (21)

21

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kopparkorrosion

—

klass 1

EN-ISO 2160

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

vikt-%

—

0,2

EN-ISO 10370

Askhalt

vikt-%

—

0,01

EN-ISO 6245

Vattenhalt

vikt-%

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisationstal (stark syra)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidationsstabilitet (22)

22

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Smörjförmåga (HFRR, wear scar diameter vid 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME

förbjudet

4.   BILAGA VII SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

Tillägg 1 skall ersättas med följande:

”Tillägg 1

PROVRESULTAT FÖR FÖRBRÄNNINGSMOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING

PROVRESULTAT

1.   Upplysningar om utförandet av nrsc-provet (23):

1.1   Referensbränsle som använts vid provet

| 1.1.1 | Cetantal: |
| --- | --- |

1.1.1

Cetantal:

| 1.1.2 | Svavelhalt: |
| --- | --- |

1.1.2

Svavelhalt:

| 1.1.3 | Densitet: |
| --- | --- |

1.1.3

Densitet:

1.2   Smörjmedel

| 1.2.1 | Fabrikat: |
| --- | --- |

1.2.1

Fabrikat:

| 1.2.2 | Typ(er):
  (om smörjmedel och olja blandas, ange procentuell andel olja i blandningen) |
| --- | --- |

1.2.2

Typ(er):

(om smörjmedel och olja blandas, ange procentuell andel olja i blandningen)

1.3   Motordrivna komponenter (i förekommande fall)

| 1.3.1 | Förteckning och identifieringsuppgifter: |
| --- | --- |

1.3.1

Förteckning och identifieringsuppgifter:

| 1.3.2 | Upptagen effekt vid olika motorvarvtal (enligt uppgift från tillverkaren): | Upptagen effekt PAE (kW) vid olika motorvarvtal (24) med beaktande av tillägg 3 till denna bilaga |
| --- | --- | --- |
| Komponent | Mellanvarvtal (om tillämpligt) | Nominellt varvtal |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Totalt: | | |

1.3.2

Upptagen effekt vid olika motorvarvtal (enligt uppgift från tillverkaren):

Upptagen effekt PAE (kW) vid olika motorvarvtal (24) med beaktande av tillägg 3 till denna bilaga

Komponent

Mellanvarvtal (om tillämpligt)

Nominellt varvtal

Totalt:

1.4   Motordata

| 1.4.1 | Motorvarvtal |
| --- | --- |

1.4.1

Motorvarvtal

Image

| 1.4.2 | Motoreffekt (25) | Effektinställning (kW) vid olika motorvarvtal |
| --- | --- | --- |
| Villkor | Mellanvarvtal (om tillämpligt) | Nominellt varvtal |
| Maximal uppmätt effekt vid prov (PM)
  (kW) (a) | | |
| Total effekt upptagen av motordrivna komponenter enligt avsnitt 1.3.2 i detta tillägg eller avsnitt 3.1 i bilaga III (PAE)
  (kW) (b) | | |
| Motorns nettoeffekt enligt avsnitt 2.4 i bilaga I (kW) (c) | | |
| c = a + b | | |

1.4.2

Motoreffekt (25)

Effektinställning (kW) vid olika motorvarvtal

Villkor

Mellanvarvtal (om tillämpligt)

Nominellt varvtal

Maximal uppmätt effekt vid prov (PM)

(kW) (a)

Total effekt upptagen av motordrivna komponenter enligt avsnitt 1.3.2 i detta tillägg eller avsnitt 3.1 i bilaga III (PAE)

(kW) (b)

Motorns nettoeffekt enligt avsnitt 2.4 i bilaga I (kW) (c)

c = a + b

1.5   Utsläppsnivåer

| 1.5.1 | Dynamometerinställning (kW) | Dynamometerinställning (kW) vid olika motorvarvtal |
| --- | --- | --- |
| Procentuell belastning | Mellanvarvtal (om tillämpligt) | Nominellt varvtal |
| 10 (om tillämpligt) | | |
| 25 (om tillämpligt) | | |
| 50 | | |
| 75 | | |
| 100 | | |

1.5.1

Dynamometerinställning (kW)

Dynamometerinställning (kW) vid olika motorvarvtal

Procentuell belastning

Mellanvarvtal (om tillämpligt)

Nominellt varvtal

10 (om tillämpligt)

25 (om tillämpligt)

50

75

100

| 1.5.2 | Utsläppsresultat från NRSC-provet: |
| --- | --- |

1.5.2

Utsläppsresultat från NRSC-provet:

Image

| 1.5.3 | Provtagningssystem som använts för NRSC-provet: |
| --- | --- |

1.5.3

Provtagningssystem som använts för NRSC-provet:

| 1.5.3.1 | Gasformiga utsläpp (26): |
| --- | --- |

1.5.3.1

Gasformiga utsläpp (26):

| 1.5.3.2 | Partiklar (27): |
| --- | --- |

1.5.3.2

Partiklar (27):

| 1.5.3.2.1 | Metod (28): Ett/flera filter |
| --- | --- |

1.5.3.2.1

Metod (28): Ett/flera filter

2.   UPPLYSNINGAR OM UTFÖRANDET AV NRTC-PROVET:

2.1   Utsläppsresultat från NRTC-provet:

Image

2.2   Provtagningssystem som använts för NRTC-provet:

Gasformiga utsläpp:

Partiklar:

Metod: Ett/flera filter

5.   BILAGA XII SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT:

Följande punkter skall läggas till:

| ”3. | När det gäller motorkategorierna H, I och J (steg III A) och motorkategorierna K, L och M (steg III B) enligt definitionen i artikel 9.3, godkänns som likvärdiga med godkännanden enligt detta direktiv följande typgodkännanden och, där detta är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem: |
| --- | --- |

”3.

När det gäller motorkategorierna H, I och J (steg III A) och motorkategorierna K, L och M (steg III B) enligt definitionen i artikel 9.3, godkänns som likvärdiga med godkännanden enligt detta direktiv följande typgodkännanden och, där detta är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem:

| 3.1 | Typgodkännanden enligt direktiv 88/77/EEG, ändrat genom direktiv 99/96/EG, som överensstämmer med kraven för stegen B1, B2 eller C enligt artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I. |
| --- | --- |

3.1

Typgodkännanden enligt direktiv 88/77/EEG, ändrat genom direktiv 99/96/EG, som överensstämmer med kraven för stegen B1, B2 eller C enligt artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I.

| 3.2 | FN-ECE:s förordning 49 ändringsserie 03, som överensstämmer med kraven för stegen B1, B2 och C enligt punkt 5.2.” |
| --- | --- |

3.2

FN-ECE:s förordning 49 ändringsserie 03, som överensstämmer med kraven för stegen B1, B2 och C enligt punkt 5.2.”

BILAGA II

”BILAGA VI

ANALYS- OCH PROVTAGNINGSSYSTEM

1.   SYSTEM FÖR GAS- OCH PARTIKELPROVTAGNING

| Figur nummer | Beskrivning |
| --- | --- |
| 2 | Avgasanalyssystem för outspädda avgaser |
| 3 | Avgasanalyssystem för utspädda avgaser |
| 4 | Delflöde, isokinetiskt flöde, sugfläktstyrning, delprovtagning |
| 5 | Delflöde, isokinetiskt flöde, tryckfläktstyrning, delprovtagning |
| 6 | Delflöde, CO2- eller NOx-kontroll, delprovtagning |
| 7 | Delflöde, CO2- och kolbalans, totalprovtagning |
| 8 | Delflöde, enkelt venturirör och koncentrationsmätning, delprovtagning |
| 9 | Delflöde, dubbla venturirör eller mynningar och koncentrationsmätning, delprovtagning |
| 10 | Delflöde, uppdelning på flera rör och koncentrationsmätning, delprovtagning |
| 11 | Delflöde, flödesreglering, totalprovtagning |
| 12 | Delflöde, flödesreglering, delprovtagning |
| 13 | Fullflöde, kolvpump eller venturirör för kritiskt flöde, delprovtagning |
| 14 | Partikelprovtagningssystem |
| 15 | Utspädningssystem för fullflödessystem |

Figur nummer

Beskrivning

2

Avgasanalyssystem för outspädda avgaser

3

Avgasanalyssystem för utspädda avgaser

4

Delflöde, isokinetiskt flöde, sugfläktstyrning, delprovtagning

5

Delflöde, isokinetiskt flöde, tryckfläktstyrning, delprovtagning

6

Delflöde, CO2- eller NOx-kontroll, delprovtagning

7

Delflöde, CO2- och kolbalans, totalprovtagning

8

Delflöde, enkelt venturirör och koncentrationsmätning, delprovtagning

9

Delflöde, dubbla venturirör eller mynningar och koncentrationsmätning, delprovtagning

10

Delflöde, uppdelning på flera rör och koncentrationsmätning, delprovtagning

11

Delflöde, flödesreglering, totalprovtagning

12

Delflöde, flödesreglering, delprovtagning

13

Fullflöde, kolvpump eller venturirör för kritiskt flöde, delprovtagning

14

Partikelprovtagningssystem

15

Utspädningssystem för fullflödessystem

1.1   Bestämning av gasformiga utsläpp

Punkt 1.1.1 och figurerna 2 och 3 innehåller detaljerade beskrivningar av de rekommenderade provtagnings- och analyssystemen. Eftersom det finns flera möjliga konfigurationer som kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med dessa figurer. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att ge ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

1.1.1   Gasformiga beståndsdelar i avgaser – CO, CO2, HC, NOx

Här beskrivs ett analyssystem för bestämning av gasformiga utsläpp i outspädda eller utspädda avgaser som baseras på användningen av

| — | en HFID-analysator för mätning av kolväten, |
| --- | --- |

—

en HFID-analysator för mätning av kolväten,

| — | NDIR-analysatorer för mätning av kolmonoxid och koldioxid, |
| --- | --- |

—

NDIR-analysatorer för mätning av kolmonoxid och koldioxid,

| — | en HCLD-analysator eller likvärdig analysator för mätning av kväveoxider. |
| --- | --- |

—

en HCLD-analysator eller likvärdig analysator för mätning av kväveoxider.

Vad gäller outspädda avgaser (se figur 2) får provet för samtliga beståndsdelar tas med en provtagningssond eller två provtagningssonder som placeras nära varandra och som inuti är delade för att leda till de olika analysatorerna. Försiktighet skall iakttas så att ingen kondens av beståndsdelar i avgaserna (inklusive vatten och svavelsyra) sker någonstans i analyssystemet.

Vad gäller utspädda avgaser (se figur 3) skall provet för kolväten tas med en annan provtagningssond än den som används för övriga beståndsdelar. Försiktighet skall iakttas så att ingen kondens av beståndsdelar i avgaserna (inklusive vatten och svavelsyra) sker någonstans i analyssystemet.

Figur 2

Flödesdiagram för avgasanalyssystem för CO, NOx och HC

Image

Figur 3

Flödesdiagram för avgasanalyssystem för utspädda avgaser för CO, CO2, NOx och HC

Image

Beskrivningar – figurerna 2 och 3

Allmänt:

Samtliga komponenter i provtagningsgasens bana skall hålla den temperatur som angetts för respektive system.

| — | SP1 Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 2)
  En rak provtagningssond av rostfritt stål med flera hål och tillsluten ände rekommenderas. Innerdiametern får inte vara större än provtagningsledningens innerdiameter. Väggarnas tjocklek får inte överstiga 1 mm. Sonden skall ha minst tre hål i tre olika radialplan, med en sådan storlek att ungefär samma flöde för provtagning erhålls. Sonden skall täcka åtminstone 80 % av avgasrörets diameter. |
| --- | --- |

—

SP1 Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 2)

En rak provtagningssond av rostfritt stål med flera hål och tillsluten ände rekommenderas. Innerdiametern får inte vara större än provtagningsledningens innerdiameter. Väggarnas tjocklek får inte överstiga 1 mm. Sonden skall ha minst tre hål i tre olika radialplan, med en sådan storlek att ungefär samma flöde för provtagning erhålls. Sonden skall täcka åtminstone 80 % av avgasrörets diameter.

| — | SP2 Provtagningssond för HC i utspädda avgaser (endast figur 3)
  Sonden skall






  — | utgöra de första 254 till 762 millimetrarna av provtagningsledningen för kolväten (HSL3), |
| --- | --- | --- |

—

SP2 Provtagningssond för HC i utspädda avgaser (endast figur 3)

Sonden skall

—

utgöra de första 254 till 762 millimetrarna av provtagningsledningen för kolväten (HSL3),

| — | ha en innerdiameter på minst 5 mm, |
| --- | --- |

—

ha en innerdiameter på minst 5 mm,

| — | monteras i utspädningstunneln DT (avsnitt 1.2.1.2) vid en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade (t.ex. cirka 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln), |
| --- | --- |

—

monteras i utspädningstunneln DT (avsnitt 1.2.1.2) vid en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade (t.ex. cirka 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln),

| — | befinna sig tillräckligt långt (radialt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

—

befinna sig tillräckligt långt (radialt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| — | värmas upp så att gasflödets temperatur stiger till 463 K (190 °C) ± 10 K vid utloppet ur sonden. |
| --- | --- |

—

värmas upp så att gasflödets temperatur stiger till 463 K (190 °C) ± 10 K vid utloppet ur sonden.

| — | SP3 Provtagningssond för CO, CO2, NOx i utspädda avgaser (endast figur 3)
  Sonden skall






  — | befinna sig på samma plan som SP2, |
| --- | --- | --- |

—

SP3 Provtagningssond för CO, CO2, NOx i utspädda avgaser (endast figur 3)

Sonden skall

—

befinna sig på samma plan som SP2,

| — | befinna sig tillräckligt långt (radialt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

—

befinna sig tillräckligt långt (radialt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| — | värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 °C) så att kondens av vatten undviks. |
| --- | --- |

—

värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 °C) så att kondens av vatten undviks.

| — | HSL1 Uppvärmd provtagningsledning
  Genom provtagningsledningen sker provtagning av gas från en enkel sond till delningspunkten/-punkterna och HC-analysatorn.
  Provtagningsledningen skall






  — | ha en innerdiameter på minst 5 mm och högst 13,5 mm, |
| --- | --- | --- |

—

HSL1 Uppvärmd provtagningsledning

Genom provtagningsledningen sker provtagning av gas från en enkel sond till delningspunkten/-punkterna och HC-analysatorn.

Provtagningsledningen skall

—

ha en innerdiameter på minst 5 mm och högst 13,5 mm,

| — | vara gjord av rostfritt stål eller PTFE, |
| --- | --- |

—

vara gjord av rostfritt stål eller PTFE,

| — | ha en väggtemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K, uppmätt i varje separat kontrollerad uppvärmd sektion, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

—

ha en väggtemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K, uppmätt i varje separat kontrollerad uppvärmd sektion, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 °C),

| — | ha en väggtemperatur på över 453 K (180 °C), om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

—

ha en väggtemperatur på över 453 K (180 °C), om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 °C),

| — | hålla en gastemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K omedelbart före det uppvärmda filtret (F2) och HFID. |
| --- | --- |

—

hålla en gastemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K omedelbart före det uppvärmda filtret (F2) och HFID.

| — | HSL2 Uppvärmd provtagningsledning för NOx

  Provtagningsledningen skall






  — | ha en väggtemperatur på 328–473 K (55–200 °C) fram till omvandlaren om kylbad används och fram till analysatorn om inget kylbad används, |
| --- | --- | --- |

—

HSL2 Uppvärmd provtagningsledning för NOx

Provtagningsledningen skall

—

ha en väggtemperatur på 328–473 K (55–200 °C) fram till omvandlaren om kylbad används och fram till analysatorn om inget kylbad används,

| — | vara jord av rostfritt stål eller PTFE. |
| --- | --- |

—

vara jord av rostfritt stål eller PTFE.

Eftersom provtagningsledningen behöver värmas upp endast för att förhindra kondens av vatten och svavelsyra, beror provtagningsledningens temperatur på svavelhalten i bränslet.

| — | SL Provtagningsledning för CO (CO2)
  Ledningen skall vara gjord av PTFE eller rostfritt stål. Den kan vara uppvärmd eller ouppvärmd. |
| --- | --- |

—

SL Provtagningsledning för CO (CO2)

Ledningen skall vara gjord av PTFE eller rostfritt stål. Den kan vara uppvärmd eller ouppvärmd.

| — | BK Bakgrundssäck (valfritt; endast figur 3)
  För mätning av bakgrundskoncentrationer. |
| --- | --- |

—

BK Bakgrundssäck (valfritt; endast figur 3)

För mätning av bakgrundskoncentrationer.

| — | BG Provtagningssäck (valfritt; endast figur 3 för CO och CO2)
  För mätning av koncentration i proverna. |
| --- | --- |

—

BG Provtagningssäck (valfritt; endast figur 3 för CO och CO2)

För mätning av koncentration i proverna.

| — | F1 Uppvärmt förfilter (valfritt)
  Temperaturen skall vara samma som för HSL1. |
| --- | --- |

—

F1 Uppvärmt förfilter (valfritt)

Temperaturen skall vara samma som för HSL1.

| — | F2 Uppvärmt filter
  Filtret skall avlägsna eventuella fasta partiklar från gasprovet före analysatorn. Temperaturen skall vara samma som för HSL1. Filtret skall bytas ut vid behov. |
| --- | --- |

—

F2 Uppvärmt filter

Filtret skall avlägsna eventuella fasta partiklar från gasprovet före analysatorn. Temperaturen skall vara samma som för HSL1. Filtret skall bytas ut vid behov.

| — | P Uppvärmd provtagningspump
  Pumpen skall värmas upp till den temperatur som HSL1 håller. |
| --- | --- |

—

P Uppvärmd provtagningspump

Pumpen skall värmas upp till den temperatur som HSL1 håller.

| — | HC
  Uppvärmd flamjonisationsdetektor (HFID) för bestämning av kolväten. Temperaturen skall ligga på 453–473 K (180–200 °C). |
| --- | --- |

—

HC

Uppvärmd flamjonisationsdetektor (HFID) för bestämning av kolväten. Temperaturen skall ligga på 453–473 K (180–200 °C).

| — | CO, CO2

  NDIR-analysatorer för bestämning av kolmonoxid och koldioxid. |
| --- | --- |

—

CO, CO2

NDIR-analysatorer för bestämning av kolmonoxid och koldioxid.

| — | NO2

  (H)CLD-analysator för bestämning av väteoxider. Om en HCLD används skall den hållas vid en temperatur på 328–473 K (55–200 °C). |
| --- | --- |

—

NO2

(H)CLD-analysator för bestämning av väteoxider. Om en HCLD används skall den hållas vid en temperatur på 328–473 K (55–200 °C).

| — | C Omvandlare
  En omvandlare skall användas för katalytisk reduktion av NO2 till NO före analysen i CLD- eller HCLD-analysatorn. |
| --- | --- |

—

C Omvandlare

En omvandlare skall användas för katalytisk reduktion av NO2 till NO före analysen i CLD- eller HCLD-analysatorn.

| — | B Kylbad
  För nedkylning och kondensering av vatten från avgasprovet. Badet skall hållas vid en temperatur av 273–277 K (0–4 °C) med hjälp av is eller kylning. Kylbadet är valfritt, om analysatorn är fri från interferens av vattenånga enligt avsnitten 1.9.1 och 1.9.2 i tillägg 2 till bilaga III.
  Det är inte tillåtet att avlägsna vatten från provet med hjälp av kemiska torkare. |
| --- | --- |

—

B Kylbad

För nedkylning och kondensering av vatten från avgasprovet. Badet skall hållas vid en temperatur av 273–277 K (0–4 °C) med hjälp av is eller kylning. Kylbadet är valfritt, om analysatorn är fri från interferens av vattenånga enligt avsnitten 1.9.1 och 1.9.2 i tillägg 2 till bilaga III.

Det är inte tillåtet att avlägsna vatten från provet med hjälp av kemiska torkare.

| — | T1, T2, T3 Temperaturmätare
  För övervakning av gasflödets temperatur. |
| --- | --- |

—

T1, T2, T3 Temperaturmätare

För övervakning av gasflödets temperatur.

| — | T4 Temperaturmätare
  Temperaturen i NO2/NO-omvandlaren. |
| --- | --- |

—

T4 Temperaturmätare

Temperaturen i NO2/NO-omvandlaren.

| — | T5 Temperaturmätare
  För övervakning av kylbadets temperatur. |
| --- | --- |

—

T5 Temperaturmätare

För övervakning av kylbadets temperatur.

| — | G1, G2, G3 Tryckmätare
  För mätning av trycket i provtagningsledningarna. |
| --- | --- |

—

G1, G2, G3 Tryckmätare

För mätning av trycket i provtagningsledningarna.

| — | R1, R2 Tryckreglage
  För reglering av luftens och bränslets respektive tryck för HFID-analysatorn. |
| --- | --- |

—

R1, R2 Tryckreglage

För reglering av luftens och bränslets respektive tryck för HFID-analysatorn.

| — | R3, R4, R5 Tryckreglage
  För reglering av trycket i provtagningsledningarna och flödet till analysatorerna. |
| --- | --- |

—

R3, R4, R5 Tryckreglage

För reglering av trycket i provtagningsledningarna och flödet till analysatorerna.

| — | FL1, FL2, FL3 Flödesmätare
  För övervakning av provets bypassflöde. |
| --- | --- |

—

FL1, FL2, FL3 Flödesmätare

För övervakning av provets bypassflöde.

| — | FL4 till FL7 Flödesmätare (valfria)
  För övervakning av flödet genom analysatorerna. |
| --- | --- |

—

FL4 till FL7 Flödesmätare (valfria)

För övervakning av flödet genom analysatorerna.

| — | V1 till V6 Urvalsventiler
  Ändamålsenligt ventilsystem för val av gasflöde (provgas, spänngas eller nollställningsgas) till analysatorerna. |
| --- | --- |

—

V1 till V6 Urvalsventiler

Ändamålsenligt ventilsystem för val av gasflöde (provgas, spänngas eller nollställningsgas) till analysatorerna.

| — | V7, V8 Magnetventil
  För förbiledning (bypass) runt NO2/NO-omvandlaren. |
| --- | --- |

—

V7, V8 Magnetventil

För förbiledning (bypass) runt NO2/NO-omvandlaren.

| — | V9 Nålventil
  För balansering av flödet genom NO2/NO-omvandlaren och bypassanordningen. |
| --- | --- |

—

V9 Nålventil

För balansering av flödet genom NO2/NO-omvandlaren och bypassanordningen.

| — | V10, V11 Nålventil
  För reglering av flödena till analysatorerna. |
| --- | --- |

—

V10, V11 Nålventil

För reglering av flödena till analysatorerna.

| — | V12, V13 Vippventil
  För avtappning av kondens från kylbadet B. |
| --- | --- |

—

V12, V13 Vippventil

För avtappning av kondens från kylbadet B.

| — | V14 Urvalsventil
  För val av provtagnings- eller bakgrundssäck. |
| --- | --- |

—

V14 Urvalsventil

För val av provtagnings- eller bakgrundssäck.

1.2   Bestämning av partiklar

Avsnit 1.2.1 och 1.2.2 samt figurerna 4 till 15 innehåller detaljerade beskrivningar av de rekommenderade utspädnings- och provtagningssystemen. Eftersom det finns flera möjliga konfigurationer som kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med dessa figurer. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att ge ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

1.2.1   Utspädningssystem

1.2.1.1   System med delflödesutspädning (figur 4 till 12)1 (29)

Här beskrivs ett utspädningssystem som är baserat på utspädning av en del av avgasflödet. Uppdelningen av avgasflödet och den därpå följande utspädningen kan göras med hjälp av olika typer av utspädningssystem. För den efterföljande insamlingen av partiklar kan alla de utspädda avgaserna eller endast en del av dessa ledas till partikelprovtagningssystemet (figur 14 i avsnitt 1.2.2). Den första metoden kallas totalprovtagning och den andra metoden delprovtagning.

Beräkningen av utspädningsfaktorn beror på vilken typ av system som används.

Följande typer rekommenderas:

| — | Isokinetiska system (figur 4 och 5)
  Med dessa system blir flödet till överföringsröret likvärdigt med huvudavgasflödet vad gäller gasens hastighet och/eller tryck, och därför krävs ett ostört och jämnt avgasflöde vid provtagningssonden. Detta uppnås vanligen med hjälp av en resonator och ett rakt inloppsrör framför provtagningspunkten. Delningsfaktorn beräknas sedan utifrån lätt mätbara värden, t.ex. rördiametrar. Det bör noteras att isokinesi endast används för att uppnå likvärdiga flödesförhållanden och inte för att uppnå likvärdig storleksfördelning. Det senare är normalt inte nödvändigt, eftersom partiklarna är tillräckligt små för att följa strömlinjerna. |
| --- | --- |

—

Isokinetiska system (figur 4 och 5)

Med dessa system blir flödet till överföringsröret likvärdigt med huvudavgasflödet vad gäller gasens hastighet och/eller tryck, och därför krävs ett ostört och jämnt avgasflöde vid provtagningssonden. Detta uppnås vanligen med hjälp av en resonator och ett rakt inloppsrör framför provtagningspunkten. Delningsfaktorn beräknas sedan utifrån lätt mätbara värden, t.ex. rördiametrar. Det bör noteras att isokinesi endast används för att uppnå likvärdiga flödesförhållanden och inte för att uppnå likvärdig storleksfördelning. Det senare är normalt inte nödvändigt, eftersom partiklarna är tillräckligt små för att följa strömlinjerna.

| — | Flödesreglerade system med koncentrationsmätning (figur 6 till 10)
  Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom anpassning av utspädningsluftens flöde och det totala flödet utspädda avgaser. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån koncentrationen av spårgaser, t.ex. CO2 eller NOx, som finns naturligt i motoravgaserna. Koncentrationerna i de utspädda avgaserna och i utspädningsluften mäts, medan koncentrationen i de outspädda avgaserna antingen kan mätas direkt eller bestämmas utifrån bränsleflödet med hjälp av kolbalansformeln, om bränslets sammansättning är känd. Systemen kan styras med hjälp av den beräknade utspädningsfaktorn (figurerna 6 och 7) eller med hjälp av flödet till överföringsröret (figurerna 8, 9 och 10). |
| --- | --- |

—

Flödesreglerade system med koncentrationsmätning (figur 6 till 10)

Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom anpassning av utspädningsluftens flöde och det totala flödet utspädda avgaser. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån koncentrationen av spårgaser, t.ex. CO2 eller NOx, som finns naturligt i motoravgaserna. Koncentrationerna i de utspädda avgaserna och i utspädningsluften mäts, medan koncentrationen i de outspädda avgaserna antingen kan mätas direkt eller bestämmas utifrån bränsleflödet med hjälp av kolbalansformeln, om bränslets sammansättning är känd. Systemen kan styras med hjälp av den beräknade utspädningsfaktorn (figurerna 6 och 7) eller med hjälp av flödet till överföringsröret (figurerna 8, 9 och 10).

| — | Flödesreglerade system med flödesmätning (figurerna 11 och 12)
  Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom att utspädningsluftens flöde och det totala flödet utspädda avgaser ställs in. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån skillnaden mellan de två flödena. Korrekt kalibrering av flödesmätarna i förhållande till varandra är nödvändigt, eftersom de två flödenas relativa storlek kan medföra väsentliga fel vid högre utspädningsfaktorer. Flödesregleringen görs mycket enkelt genom att hålla flödet utspädda avgaser konstant och vid behov variera utspädningsluftens flöde.
  För att det skall vara möjligt att utnyttja fördelarna med system med delflödesutspädning måste uppmärksamhet ägnas åt att undvika de potentiella problemen med förlust av partiklar i överföringsröret, så att det säkerställs att ett representativt prov tas från motoravgaserna, samt åt bestämning av delningsfaktorn.
  I de beskrivna systemen uppmärksammas dessa kritiska områden. |
| --- | --- |

—

Flödesreglerade system med flödesmätning (figurerna 11 och 12)

Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom att utspädningsluftens flöde och det totala flödet utspädda avgaser ställs in. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån skillnaden mellan de två flödena. Korrekt kalibrering av flödesmätarna i förhållande till varandra är nödvändigt, eftersom de två flödenas relativa storlek kan medföra väsentliga fel vid högre utspädningsfaktorer. Flödesregleringen görs mycket enkelt genom att hålla flödet utspädda avgaser konstant och vid behov variera utspädningsluftens flöde.

För att det skall vara möjligt att utnyttja fördelarna med system med delflödesutspädning måste uppmärksamhet ägnas åt att undvika de potentiella problemen med förlust av partiklar i överföringsröret, så att det säkerställs att ett representativt prov tas från motoravgaserna, samt åt bestämning av delningsfaktorn.

I de beskrivna systemen uppmärksammas dessa kritiska områden.

Figur 4

System med delflödesutspädning och isokinetisk sond för delprovtagning (SB-styrning)

Image

Figur 5

System med delflödesutspädning och isokinetisk sond för delprovtagning (PB-styrning)

Image

Figur 6

System med delflödesutspädning och mätning av CO2- eller NOx-koncentration genom delprovtagning

Image

Figur 7

System med delflödesutspädning, mätning av CO2-koncentration, kolbalans och totalprovtagning

Image

Figur 8

System med delflödesutspädning, enkelt venturirör, koncentrationsmätning och delprovtagning

Image

Figur 9

System med delflödesutspädning, dubbla venturirör eller dubbla munstycken, koncentrationsmätning och delprovtagning

Image

Figur 10

System med delflödesutspädning, uppdelning på flera rör, koncentrationsmätning och delprovtagning

Image

Figur 11

System med delflödesutspädning, flödesreglering och totalprovtagning

Image

Figur 12

System med delflödesutspädning, flödesreglering och delprovtagning

Image

Beskrivning – figurerna 4 till 12

| — | EP Avgasrör
  Avgasröret får vara isolerat. För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av flexibla sektioner skall begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12. Antalet krökar skall minimeras för att minska tröghetsavsättning. Om systemet innehåller en provbäddsljuddämpare får även denna vara isolerad.
  I isokinetiska system skall avgasröret vara fritt från böjar, krökar och diameterförändringar inom ett avstånd på minst 6 gånger rördiametern framför och 3 gånger rördiametern bakom sondens spets. Avgasernas hastighet i provtagningszonen skall vara högre än 10 m/s utom vid tomgång. Avgasernas tryckvariationer får inte överstiga ± 500 Pa i genomsnitt. Åtgärder som syftar till att minska tryckvariationerna på annat sätt än genom att använda ett komplett avgassystem (inklusive ljuddämpare och anordning för efterbehandling) får inte förändra motorns prestanda eller orsaka avsättning av partiklar.
  I system utan isokinetiska sonder rekommenderas ett rakt rör med en längd av 6 gånger rördiametern framför och 3 gånger rördiametern bakom sondens spets. |
| --- | --- |

—

EP Avgasrör

Avgasröret får vara isolerat. För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av flexibla sektioner skall begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12. Antalet krökar skall minimeras för att minska tröghetsavsättning. Om systemet innehåller en provbäddsljuddämpare får även denna vara isolerad.

I isokinetiska system skall avgasröret vara fritt från böjar, krökar och diameterförändringar inom ett avstånd på minst 6 gånger rördiametern framför och 3 gånger rördiametern bakom sondens spets. Avgasernas hastighet i provtagningszonen skall vara högre än 10 m/s utom vid tomgång. Avgasernas tryckvariationer får inte överstiga ± 500 Pa i genomsnitt. Åtgärder som syftar till att minska tryckvariationerna på annat sätt än genom att använda ett komplett avgassystem (inklusive ljuddämpare och anordning för efterbehandling) får inte förändra motorns prestanda eller orsaka avsättning av partiklar.

I system utan isokinetiska sonder rekommenderas ett rakt rör med en längd av 6 gånger rördiametern framför och 3 gånger rördiametern bakom sondens spets.

| — | SP Provtagningssond (figur 6 till 12)
  Innerdiametern skall vara minst 4 mm. Förhållandet mellan avgasrörets och sondens diameter skall vara minst 4. Sonden skall utgöras av ett öppet rör vänt mot flödesriktningen längs med avgasrörets mittaxel, eller en sond med flera hål enligt beskrivningen under SP1 i avsnitt 1.1.1. |
| --- | --- |

—

SP Provtagningssond (figur 6 till 12)

Innerdiametern skall vara minst 4 mm. Förhållandet mellan avgasrörets och sondens diameter skall vara minst 4. Sonden skall utgöras av ett öppet rör vänt mot flödesriktningen längs med avgasrörets mittaxel, eller en sond med flera hål enligt beskrivningen under SP1 i avsnitt 1.1.1.

| — | ISP Isokinetisk provtagningssond (figur 4 och 5)
  Den isokinetiska provtagningssonden skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt på avgasrörets mittaxel där flödesförhållandena i EP föreligger, och den skall vara utformad för att ge ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Innerdiametern skall vara minst 12 mm.
  Vid isokinetisk uppdelning av avgaserna behövs ett styrsystem som håller ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och massflödet genom ISP utgör en konstant andel av avgasflödet. ISP skall kopplas till en differentialtryckgivare. Styrningen för att ge ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP görs genom hastighets- eller flödesreglering med hjälp av fläkt. |
| --- | --- |

—

ISP Isokinetisk provtagningssond (figur 4 och 5)

Den isokinetiska provtagningssonden skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt på avgasrörets mittaxel där flödesförhållandena i EP föreligger, och den skall vara utformad för att ge ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Innerdiametern skall vara minst 12 mm.

Vid isokinetisk uppdelning av avgaserna behövs ett styrsystem som håller ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och massflödet genom ISP utgör en konstant andel av avgasflödet. ISP skall kopplas till en differentialtryckgivare. Styrningen för att ge ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP görs genom hastighets- eller flödesreglering med hjälp av fläkt.

| — | FD1, FD2 Flödesdelare (figur 9)
  En uppsättning venturirör eller munstycken installeras i avgasröret EP respektive överföringsröret TT för att man ska få ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Ett styrsystem bestående av två tryckreglerventiler PCV1 och PCV2 behövs för proportionell delning genom reglering av trycket i EP och DT. |
| --- | --- |

—

FD1, FD2 Flödesdelare (figur 9)

En uppsättning venturirör eller munstycken installeras i avgasröret EP respektive överföringsröret TT för att man ska få ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Ett styrsystem bestående av två tryckreglerventiler PCV1 och PCV2 behövs för proportionell delning genom reglering av trycket i EP och DT.

| — | FD3 Flödesdelare (figur 10)
  En uppsättning rör (flerrörsenhet) installeras i avgasröret EP för att man skall få ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Ett av rören leder in avgaser i utspädningstunneln DT, medan de övriga rören leder ut avgaser till en dämpningskammare DC. Rören skall ha samma dimensioner (samma diameter, längd och böjningsradie), så att avgasdelningen avgörs av det totala antalet rör. Ett styrsystem behövs för att man skall åstadkomma proportionell delning genom att hålla ett differentialtryck på noll mellan flerrörsenhetens utlopp i DC och TT:s utlopp. Under dessa förhållanden är avgasernas hastighet i EP och FD3 proportionella mot varandra, och flödet i TT utgör en konstant andel av avgasflödet. De två punkterna skall kopplas till en differentialtryckgivare DPT. Regleringen för att åstadkomma ett differentialtryck på noll görs med hjälp av flödesregulatorn FC1. |
| --- | --- |

—

FD3 Flödesdelare (figur 10)

En uppsättning rör (flerrörsenhet) installeras i avgasröret EP för att man skall få ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Ett av rören leder in avgaser i utspädningstunneln DT, medan de övriga rören leder ut avgaser till en dämpningskammare DC. Rören skall ha samma dimensioner (samma diameter, längd och böjningsradie), så att avgasdelningen avgörs av det totala antalet rör. Ett styrsystem behövs för att man skall åstadkomma proportionell delning genom att hålla ett differentialtryck på noll mellan flerrörsenhetens utlopp i DC och TT:s utlopp. Under dessa förhållanden är avgasernas hastighet i EP och FD3 proportionella mot varandra, och flödet i TT utgör en konstant andel av avgasflödet. De två punkterna skall kopplas till en differentialtryckgivare DPT. Regleringen för att åstadkomma ett differentialtryck på noll görs med hjälp av flödesregulatorn FC1.

| — | EGA Avgasanalysator (figurerna 6 till 10)
  CO2- eller NOx-analysator kan användas (för kolbalansmetoden endast CO2-analysator). Analysatorerna skall vara kalibrerade på samma sätt som analysatorerna för mätning av gasformiga utsläpp. En eller flera analysatorer kan användas för att fastställa koncentrationsskillnaderna.
  Mätsystemens noggrannhet skall vara sådan att noggrannheten hos GEDFW, i ligger inom ± 4 %. |
| --- | --- |

—

EGA Avgasanalysator (figurerna 6 till 10)

CO2- eller NOx-analysator kan användas (för kolbalansmetoden endast CO2-analysator). Analysatorerna skall vara kalibrerade på samma sätt som analysatorerna för mätning av gasformiga utsläpp. En eller flera analysatorer kan användas för att fastställa koncentrationsskillnaderna.

Mätsystemens noggrannhet skall vara sådan att noggrannheten hos GEDFW, i ligger inom ± 4 %.

| — | TT Överföringsrör (figur 4 till 12)
  Följande gäller för överföringsröret för partikelproven:






  — | Det skall vara så kort som möjligt och högst 5 m långt. |
| --- | --- | --- |

—

TT Överföringsrör (figur 4 till 12)

Följande gäller för överföringsröret för partikelproven:

—

Det skall vara så kort som möjligt och högst 5 m långt.

| — | Det skall ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm. |
| --- | --- |

—

Det skall ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm.

| — | Partikelprovet skall ledas ut längs med utspädningstunnelns mittaxel samt i flödesriktningen. |
| --- | --- |

—

Partikelprovet skall ledas ut längs med utspädningstunnelns mittaxel samt i flödesriktningen.

Om röret är högst 1 m långt skall det isoleras med ett material som har en värmeledningsförmåga på högst 0,05 W/(mK) med en radiell tjocklek som motsvarar sondens diameter. Om röret är längre än 1 m skall det vara isolerat och uppvärmt till en väggtemperatur på minst 523 K (250 °C).

Alternativt kan den väggtemperatur som krävs i överföringsröret bestämmas genom standardmässiga värmeöverföringsberäkningar.

| — | DPT Differentialtryckgivare (figur 4, 5 och 10)
  Differentialtryckgivaren skall ha ett arbetsområde på högst ± 500 Pa. |
| --- | --- |

—

DPT Differentialtryckgivare (figur 4, 5 och 10)

Differentialtryckgivaren skall ha ett arbetsområde på högst ± 500 Pa.

| — | FC1 Flödesregulator (figur 4, 5 och 10)
  I isokinetiska system (figur 4 och 5) behövs en flödesregulator för att hålla ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP. Inställningen kan man göra






  a) | genom att reglera sugfläktens (SB) hastighet eller flöde och hålla tryckfläktens (PB) hastighet konstant under varje steg (figur 4), eller |
| --- | --- | --- |

—

FC1 Flödesregulator (figur 4, 5 och 10)

I isokinetiska system (figur 4 och 5) behövs en flödesregulator för att hålla ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP. Inställningen kan man göra

a)

genom att reglera sugfläktens (SB) hastighet eller flöde och hålla tryckfläktens (PB) hastighet konstant under varje steg (figur 4), eller

| b) | genom att ställa in sugfläkten (SB) till ett konstant massflöde hos de utspädda avgaserna och reglera tryckfläktens (PB) flöde och därmed avgasprovets flöde i ett område vid överföringsrörets (TT) ände (figur 5). |
| --- | --- |

b)

genom att ställa in sugfläkten (SB) till ett konstant massflöde hos de utspädda avgaserna och reglera tryckfläktens (PB) flöde och därmed avgasprovets flöde i ett område vid överföringsrörets (TT) ände (figur 5).

I tryckreglerade system får det kvarstående felet i tryckregleringskretsen inte överstiga ± 3 Pa. Tryckvariationerna i utspädningstunneln får inte överstiga ± 250 Pa i genomsnitt.

I flerrörssystem (figur 10) behövs en flödesregulator för proportionell avgasdelning för att hålla ett differentialtryck på noll mellan flerrörsenhetens utlopp och TT:s utlopp. Justeringen kan göras genom reglering av insprutningsluftens flöde in i DT vid utloppet ur TT.

| — | PCV1, PCV2 Tryckkontrollventil (figur 9)
  I system med dubbla venturirör eller dubbla munstycken behövs två tryckreglerventiler för proportionell flödesdelning genom reglering av mottrycket i EP och trycket i DT. Ventilerna skall vara placerade bakom SP i EP och mellan PB och DT. |
| --- | --- |

—

PCV1, PCV2 Tryckkontrollventil (figur 9)

I system med dubbla venturirör eller dubbla munstycken behövs två tryckreglerventiler för proportionell flödesdelning genom reglering av mottrycket i EP och trycket i DT. Ventilerna skall vara placerade bakom SP i EP och mellan PB och DT.

| — | DC Dämpningskammare (figur 10)
  En dämpningskammare skall installeras vid flerrörsenhetens utlopp, för att minimera tryckvariationerna i avgasröret EP. |
| --- | --- |

—

DC Dämpningskammare (figur 10)

En dämpningskammare skall installeras vid flerrörsenhetens utlopp, för att minimera tryckvariationerna i avgasröret EP.

| — | VN Venturirör (figur 8)
  Ett venturirör installeras i utspädningstunneln DT för att ge undertryck i området kring utloppet ur överföringsröret TT. Gasflödet genom TT bestäms av utjämningen av rörelseimpulsen i venturizonen och är i princip proportionellt mot tryckfläktens (PB) flöde, vilket innebär en konstant utspädningsfaktor. Eftersom utjämningen av rörelseimpulsen påverkas av temperaturen vid utloppet från TT och tryckskillnaden mellan EP och DT, är den verkliga utspädningsfaktorn något lägre vid låg belastning än vid hög belastning. |
| --- | --- |

—

VN Venturirör (figur 8)

Ett venturirör installeras i utspädningstunneln DT för att ge undertryck i området kring utloppet ur överföringsröret TT. Gasflödet genom TT bestäms av utjämningen av rörelseimpulsen i venturizonen och är i princip proportionellt mot tryckfläktens (PB) flöde, vilket innebär en konstant utspädningsfaktor. Eftersom utjämningen av rörelseimpulsen påverkas av temperaturen vid utloppet från TT och tryckskillnaden mellan EP och DT, är den verkliga utspädningsfaktorn något lägre vid låg belastning än vid hög belastning.

| — | FC2 Flödesregulator (figur 6, 7, 11 och 12; valfri)
  En flödesregulator får användas för att reglera tryckfläktens (PB) och/eller sugfläktens (SB) flöde. Avgasflödet eller bränsleflödet och/eller CO2- eller NOx-differentialsignalerna kan användas som styrsignaler för regulatorn.
  Om luften tillförs under tryck (figur 11), kontrollerar FC2 luftflödet direkt. |
| --- | --- |

—

FC2 Flödesregulator (figur 6, 7, 11 och 12; valfri)

En flödesregulator får användas för att reglera tryckfläktens (PB) och/eller sugfläktens (SB) flöde. Avgasflödet eller bränsleflödet och/eller CO2- eller NOx-differentialsignalerna kan användas som styrsignaler för regulatorn.

Om luften tillförs under tryck (figur 11), kontrollerar FC2 luftflödet direkt.

| — | FM1 Flödesmätningsutrustning (figur 6, 7, 11 och 12)
  Gasmätare eller annat instrument för mätning av utspädningsluftens flöde. FM1 är valfri om PB är kalibrerad för att mäta flödet. |
| --- | --- |

—

FM1 Flödesmätningsutrustning (figur 6, 7, 11 och 12)

Gasmätare eller annat instrument för mätning av utspädningsluftens flöde. FM1 är valfri om PB är kalibrerad för att mäta flödet.

| — | FM2 Flödesmätningsutrustning (figur 12)
  Gasmätare eller annat instrument för mätning av flödet utspädda avgaser. FM2 är valfri om sugfläkten SB är kalibrerad för att mäta flödet. |
| --- | --- |

—

FM2 Flödesmätningsutrustning (figur 12)

Gasmätare eller annat instrument för mätning av flödet utspädda avgaser. FM2 är valfri om sugfläkten SB är kalibrerad för att mäta flödet.

| — | PB Tryckfläkt (figur 4, 5, 6, 7, 8, 9 och 12)
  För reglering av utspädningsluftens flöde kan PB anslutas till flödesregulatorerna FC1 eller FC2. PB behövs inte om en vridspjällventil används. PB kan om den är kalibrerad användas för att mäta utspädningsluftens flöde. |
| --- | --- |

—

PB Tryckfläkt (figur 4, 5, 6, 7, 8, 9 och 12)

För reglering av utspädningsluftens flöde kan PB anslutas till flödesregulatorerna FC1 eller FC2. PB behövs inte om en vridspjällventil används. PB kan om den är kalibrerad användas för att mäta utspädningsluftens flöde.

| — | SB Sugfläkt (figur 4, 5, 6, 9, 10 och 12)
  Endast för system med delprovtagning. SB kan om den är kalibrerad användas för att mäta flödet utspädda avgaser. |
| --- | --- |

—

SB Sugfläkt (figur 4, 5, 6, 9, 10 och 12)

Endast för system med delprovtagning. SB kan om den är kalibrerad användas för att mäta flödet utspädda avgaser.

| — | DAF Utspädningsluftfilter (figur 4 till 12)
  Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. Utspädningsluften skall ha en temperatur på 298 K (25° C) ± 5 K.
  På tillverkarens begäran skall prov tas på utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa bakgrundsnivåerna för partikelformiga föroreningar. Dessa bakgrundsnivåer kan sedan subtraheras från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna. |
| --- | --- |

—

DAF Utspädningsluftfilter (figur 4 till 12)

Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. Utspädningsluften skall ha en temperatur på 298 K (25° C) ± 5 K.

På tillverkarens begäran skall prov tas på utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa bakgrundsnivåerna för partikelformiga föroreningar. Dessa bakgrundsnivåer kan sedan subtraheras från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna.

| — | PSP Partikelprovtagningssond (figurerna 4, 5, 6, 8, 9, 10 och 12)
  Sonden utgör första delen av PTT och






  — | skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns mittaxel, cirka 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln, |
| --- | --- | --- |

—

PSP Partikelprovtagningssond (figurerna 4, 5, 6, 8, 9, 10 och 12)

Sonden utgör första delen av PTT och

—

skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns mittaxel, cirka 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln,

| — | skall ha en innerdiameter på minst 12 mm, |
| --- | --- |

—

skall ha en innerdiameter på minst 12 mm,

| — | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

får vara isolerad.

| — | DT Utspädningstunnel (figurerna 4 till 12)
  Utspädningstunneln






  — | skall vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt under turbulenta flödesförhållanden, |
| --- | --- | --- |

—

DT Utspädningstunnel (figurerna 4 till 12)

Utspädningstunneln

—

skall vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt under turbulenta flödesförhållanden,

| — | skall vara gjord av rostfritt stål och






  — | ha ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,025 om innerdiametern överstiger 75 mm, |
| --- | --- | --- |

—

skall vara gjord av rostfritt stål och

—

ha ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,025 om innerdiametern överstiger 75 mm,

| — | ha en nominell väggtjocklek på minst 1,5 mm om innerdiametern är 75 mm eller mindre, |
| --- | --- |

—

ha en nominell väggtjocklek på minst 1,5 mm om innerdiametern är 75 mm eller mindre,

| — | skall ha en diameter på minst 75 mm för delprovtagning, |
| --- | --- |

—

skall ha en diameter på minst 75 mm för delprovtagning,

| — | rekommenderas ha en diameter på minst 25 mm för totalprovtagning, |
| --- | --- |

—

rekommenderas ha en diameter på minst 25 mm för totalprovtagning,

| — | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

får vara isolerad.

Motoravgaserna skall blandas ordentligt med utspädningsluften. För delprovtagningssystem skall blandningen kontrolleras efter idrifttagandet med hjälp av en CO2-profil av tunneln med motorn i gång (minst fyra mätpunkter på samma avstånd från varandra). Vid behov får ett blandningsmunstycke användas.

Anmärkning: Om den omgivande temperaturen omkring utspädningstunneln (DT) är lägre än 293 K (20 °C), bör försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra partikelförluster på utspädningstunnelns kalla väggar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av tunneln inom ovan angivna gränser.

Vid hög motorbelastning får tunneln kylas ned med en icke-aggressiv metod, t.ex. en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets temperatur inte understiger 293 K (20 °C).

| — | HE Värmeväxlare (figur 9 och 10) |
| --- | --- |

—

HE Värmeväxlare (figur 9 och 10)

Värmeväxlaren skall ha tillräcklig kapacitet för att hålla temperaturen vid sugfläktens (SB) inlopp inom ± 11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

1.2.1.2   System med fullflödesutspädning (figur 13)

Här beskrivs ett utspädningssystem som bygger på utspädning av hela avgasmängden i enlighet med CVS-principen (Constant Volume Sampling). Avgasernas och utspädningsluftens totala volym skall mätas. Ett PDP-, ett CFV- eller ett SSV-system kan användas.

För insamling av partiklar leds ett prov av de utspädda avgaserna till partikelprovtagningssystemet (figurerna 14 och 15 i avsnitt 1.2.2). Om detta görs direkt kallas det utspädning i ett steg. Om provet späds ut en gång till i en sekundär utspädningstunnel kallas det utspädning i två steg. Det senare är praktiskt om temperaturkravet för filtrets yta inte kan uppfyllas med utspädning i ett steg. Trots att det delvis är ett utspädningssystem, beskrivs systemet med utspädning i två steg som en variant av partikelprovtagningssystemet i figur 15 i avsnitt 1.2.2, eftersom de flesta av dess delar är gemensamma med ett typiskt partikelprovtagningssystem.

De gasformiga utsläppen kan också bestämmas i utspädningstunneln i ett system med fullflödesutspädning. Därför visas provtagningssonderna för gasformiga beståndsdelar i figur 13, men de tas inte upp i beskrivningarna. Kraven på dem anges i avsnitt 1.1.1.

Beskrivningar – figur 13

| — | EP Avgasrör
  Avgasrörets längd mätt från avgasgrenrörets eller turboladdarens utlopp eller från anordningen för efterbehandling till utspädningstunneln får inte vara större än 10 m. Om systemet är längre än 4 m skall alla rördelar efter de 4 första metrarna vara isolerade, utom en eventuell rökgasmätare som ingår i systemet. Isoleringens radiella tjocklek skall vara minst 25 mm. Isoleringsmaterialets värmeledningsförmåga får inte överstiga 0,1 W/mK vid 673 K (400 °C). För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av flexibla sektioner skall begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12. |
| --- | --- |

—

EP Avgasrör

Avgasrörets längd mätt från avgasgrenrörets eller turboladdarens utlopp eller från anordningen för efterbehandling till utspädningstunneln får inte vara större än 10 m. Om systemet är längre än 4 m skall alla rördelar efter de 4 första metrarna vara isolerade, utom en eventuell rökgasmätare som ingår i systemet. Isoleringens radiella tjocklek skall vara minst 25 mm. Isoleringsmaterialets värmeledningsförmåga får inte överstiga 0,1 W/mK vid 673 K (400 °C). För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av flexibla sektioner skall begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12.

Figur 13

System med fullflödesutspädning

Image

Den totala mängden outspädda avgaser blandas med utspädningsluften i utspädningstunneln DT. Det utspädda avgasflödet mäts antingen med en kolvpump (PDP), med ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller med ett subsoniskt venturirör (SSV). En värmeväxlare (HE) eller ett system för elektronisk flödesberäkning (EFC) får användas för proportionell partikelprovtagning och för flödesbestämning. Eftersom bestämningen av partikelmassan görs på grundval av det totala utspädda avgasflödet, behöver inte utspädningsfaktorn beräknas.

| — | PDP Kolvpump
  Kolvpumpen mäter det totala utspädda avgasflödet utifrån antalet pumpvarv och pumpens slagvolym. Avgassystemets mottryck får inte sänkas på konstgjord väg av pumpen eller insugningssystemet för utspädningsluft. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CVS-systemet i gång inte avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när CVS-systemet inte är anslutet.
  Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför PDP avvika med högst ± 6 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.
  Elektronisk flödesberäkning får endast användas, om temperaturen vid inloppet till PDP inte överstiger 50 °C (323). |
| --- | --- |

—

PDP Kolvpump

Kolvpumpen mäter det totala utspädda avgasflödet utifrån antalet pumpvarv och pumpens slagvolym. Avgassystemets mottryck får inte sänkas på konstgjord väg av pumpen eller insugningssystemet för utspädningsluft. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CVS-systemet i gång inte avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när CVS-systemet inte är anslutet.

Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför PDP avvika med högst ± 6 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

Elektronisk flödesberäkning får endast användas, om temperaturen vid inloppet till PDP inte överstiger 50 °C (323).

| — | CFV Venturirör för kritiskt flöde
  CFV mäter det totala utspädda avgasflödet genom att hålla flödeshastigheten under en viss gräns (kritiskt flöde). Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CFV-systemet i gång inte avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när CFV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför CFV avvika med högst ± 11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet. |
| --- | --- |

—

CFV Venturirör för kritiskt flöde

CFV mäter det totala utspädda avgasflödet genom att hålla flödeshastigheten under en viss gräns (kritiskt flöde). Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CFV-systemet i gång inte avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när CFV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför CFV avvika med högst ± 11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

| — | SSV Subsoniskt venturirör
  SSV mäter det totala utspädda avgasflödet som en funktion av inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan SSV-inlopp och SSV-mynning. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med SSV-systemet i gång inte avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när SSV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför SSV avvika med högst ± 11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet. |
| --- | --- |

—

SSV Subsoniskt venturirör

SSV mäter det totala utspädda avgasflödet som en funktion av inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan SSV-inlopp och SSV-mynning. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med SSV-systemet i gång inte avvika med mer än ± 1,5 kPa från det statiska trycket när SSV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför SSV avvika med högst ± 11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

| — | HE Värmeväxlare (valfri om EFC används)
  Värmeväxlaren skall ha tillräcklig kapacitet för att uppfylla de temperaturkrav som ställs ovan. |
| --- | --- |

—

HE Värmeväxlare (valfri om EFC används)

Värmeväxlaren skall ha tillräcklig kapacitet för att uppfylla de temperaturkrav som ställs ovan.

| — | EFC Elektronisk flödesberäkning (valfri om HE används)
  Om temperaturen vid inloppet till PDP, CFV eller SSV inte hålls inom ovan angivna gränser, krävs ett flödesberäkningssystem som kontinuerligt mäter flödet och reglerar den proportionella provtagningen i partikelsystemet. För detta ändamål används de kontinuerligt mätta flödessignalerna för att korrigera provtagningsflödet genom partikelfiltren i partikelprovtagningssystemet (se figurerna 14 och 15). |
| --- | --- |

—

EFC Elektronisk flödesberäkning (valfri om HE används)

Om temperaturen vid inloppet till PDP, CFV eller SSV inte hålls inom ovan angivna gränser, krävs ett flödesberäkningssystem som kontinuerligt mäter flödet och reglerar den proportionella provtagningen i partikelsystemet. För detta ändamål används de kontinuerligt mätta flödessignalerna för att korrigera provtagningsflödet genom partikelfiltren i partikelprovtagningssystemet (se figurerna 14 och 15).

| — | DT Utspädningstunnel
  För utspädningstunneln gäller följande:






  — | Den skall ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt. Ett blandningsmunstycke får användas. |
| --- | --- | --- |

—

DT Utspädningstunnel

För utspädningstunneln gäller följande:

—

Den skall ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt. Ett blandningsmunstycke får användas.

| — | Den skall ha en diameter på minst 75 mm. |
| --- | --- |

—

Den skall ha en diameter på minst 75 mm.

| — | Den får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

Den får vara isolerad.

Motoravgaserna skall ledas in i utspädningstunneln i flödesriktningen och blandas ordentligt.

Om metoden med utspädning i ett steg används, tas ett prov från utspädningstunneln, vilket sedan överförs till partikelprovtagningssystemet (figur 14 i avsnitt 1.2.2). Flödeskapaciteten hos PDP, CFV eller SSV skall vara så stor att de utspädda avgaserna håller en temperatur på högst 325 K (52 °C) omedelbart framför huvudpartikelfiltret.

Om metoden med utspädning i två steg används, tas ett prov i utspädningstunneln, vilket överförs till en andra utspädningstunnel för ytterligare utspädning och sedan leds genom provtagningsfiltren (figur 15 i avsnitt 1.2.2). Flödeskapaciteten hos PDP, CFV eller SSV skall vara så stor att de utspädda avgaserna i DT håller en temperatur på högst 464 K (191 °C) i provtagningsområdet. Det andra stegets utspädningssystem skall tillföra så mycket utspädningsluft att de två gånger utspädda avgaserna omedelbart framför huvudpartikelfiltret håller en temperatur på högst 325 K (52 °C).

| — | DAF Utspädningsluftfilter
  Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. Utspädningsluften skall ha en temperatur på 298 K (25° C) ± 5 K. På tillverkarens begäran skall prov tas på utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa bakgrundsnivåerna för partikelformiga föroreningar. Dessa bakgrundsnivåer kan sedan subtraheras från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna. |
| --- | --- |

—

DAF Utspädningsluftfilter

Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. Utspädningsluften skall ha en temperatur på 298 K (25° C) ± 5 K. På tillverkarens begäran skall prov tas på utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa bakgrundsnivåerna för partikelformiga föroreningar. Dessa bakgrundsnivåer kan sedan subtraheras från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna.

| — | PSP Partikelprovtagningssond
  Sonden utgör första delen av PTT och






  — | skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns mittaxel, cirka 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln, |
| --- | --- | --- |

—

PSP Partikelprovtagningssond

Sonden utgör första delen av PTT och

—

skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns mittaxel, cirka 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln,

| — | skall ha en innerdiameter på minst 12 mm, |
| --- | --- |

—

skall ha en innerdiameter på minst 12 mm,

| — | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

får vara isolerad.

1.2.2   Partikelprovtagningssystem (figurerna 14 och 15)

Partikelprovtagningssystemet behövs för uppsamlingen av de partikelformiga föroreningarna på partikelfiltret. Vid totalprovtagning efter delflödesutspädning, vilket innebär att hela det utspädda avgasprovet leds genom filtren, utgör vanligen utspädnings- (figurerna 7 och 11 i avsnitt 1.2.1.1) och provtagningssystemet en integrerad enhet. Vid delprovtagning efter delflödesutspädning eller fullflödesutspädning, vilket innebär att endast en del av de utspädda avgaserna leds genom filtren, utgör utspädnings- (figurerna 4, 5, 6, 8, 9, 10 och 12 i avsnitt 1.2.1.1 samt figur 13 i avsnitt 1.2.1.2) och provtagningssystemen vanligen separata enheter.

I detta direktiv betraktas systemet med utspädning i två steg DDS (figur 15) i ett system med fullflödesutspädning som en särskild variant av ett typiskt partikelprovtagningssystem enligt figur 14. Systemet med utspädning i två steg innehåller samtliga väsentliga delar från partikelprovtagningssystemet, t.ex. filterhållare och provtagningspump, och dessutom några särskilda delar för utspädningen, t.ex. utrustning för tillförsel av utspädningsluft och en sekundär utspädningstunnel.

För att undvika inverkan på reglerkretsarna rekommenderas att provtagningspumpen är i gång under hela provningsförfarandet. För metoden med ett enda filter skall ett bypassystem användas för att leda provet genom provtagningsfiltren vid önskade tidpunkter. Eventuella störningar på reglerkretsarna som orsakas av öppning och stängning skall minimeras.

Beskrivningar – figurerna 14 och 15

| — | PSP Partikelprovtagningssond (figurerna 14 och 15)
  Partikelprovtagningssonden i figurerna utgör första delen av partikelöverföringsröret PTT. Sonden






  — | skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns mittaxel (se punkt 1.2.1), cirka 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln, |
| --- | --- | --- |

—

PSP Partikelprovtagningssond (figurerna 14 och 15)

Partikelprovtagningssonden i figurerna utgör första delen av partikelöverföringsröret PTT. Sonden

—

skall installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns mittaxel (se punkt 1.2.1), cirka 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln,

| — | skall ha en innerdiameter på minst 12 mm, |
| --- | --- |

—

skall ha en innerdiameter på minst 12 mm,

| — | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

får vara isolerad.

Figur 14

Partikelprovtagningssystem

Image

Figur 15

Utspädningssystem (endast fullflödessystem)

Image

Ett prov av de utspädda avgaserna tas från utspädningstunneln DT i ett system med fullflödesutspädning och leds genom partikelprovtagningssonden PSP och partikelöverföringsröret PTT till den sekundära utspädningstunneln (SDT), där det späds ut en gång till. Provet leds sedan genom filterhållarna (en eller flera) FH, där partikelprovtagningsfiltren sitter. Utspädningsluftens flöde är vanligen konstant, medan provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC3. Om elektronisk flödesberäkning EFC (se figur 13) används, utnyttjas hela det utspädda avgasflödet som styrsignal för FC3.

| — | PTT Partikelöverföringsrör (figurerna 14 och 15)
  Partikelöverföringsröret får inte vara längre än 1 020 mm, och det skall alltid vara så kort som möjligt.
  Måtten räknas enligt följande:






  — | Från sondens spets till filterhållaren för delprovtagning efter delflödesutspädning och system med fullflödesutspädning i ett steg. |
| --- | --- | --- |

—

PTT Partikelöverföringsrör (figurerna 14 och 15)

Partikelöverföringsröret får inte vara längre än 1 020 mm, och det skall alltid vara så kort som möjligt.

Måtten räknas enligt följande:

—

Från sondens spets till filterhållaren för delprovtagning efter delflödesutspädning och system med fullflödesutspädning i ett steg.

| — | Från utspädningstunnelns ände till filterhållaren för totalprovtagning efter delflödesutspädning. |
| --- | --- |

—

Från utspädningstunnelns ände till filterhållaren för totalprovtagning efter delflödesutspädning.

| — | Från sondens spets till sekundärutspädningstunneln för system med fullflödesutspädning i två steg. |
| --- | --- |

—

Från sondens spets till sekundärutspädningstunneln för system med fullflödesutspädning i två steg.

Överföringsröret

| — | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

—

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerat. |
| --- | --- |

—

får vara isolerat.

| — | SDT Sekundärutspädningstunnel (figur 15)
  Den sekundära utspädningstunneln skall ha en diameter på minst 75 mm och vara så lång att uppehållstiden i tunneln för det två gånger utspädda provet blir minst 0,25 sekunder. Huvudfiltrets hållare FH skall vara placerad högst 300 mm från utloppet från SDT.
  Den sekundära utspädningstunneln






  — | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- | --- |

—

SDT Sekundärutspädningstunnel (figur 15)

Den sekundära utspädningstunneln skall ha en diameter på minst 75 mm och vara så lång att uppehållstiden i tunneln för det två gånger utspädda provet blir minst 0,25 sekunder. Huvudfiltrets hållare FH skall vara placerad högst 300 mm från utloppet från SDT.

Den sekundära utspädningstunneln

—

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad. |
| --- | --- |

—

får vara isolerad.

| — | FH Filterhållare (figurerna 14 och 15)
  För huvud- och sekundärfilter får ett gemensamt eller separata filterhus användas. Kraven i avsnitt 1.5.1.3 i tillägg 1 till bilaga III skall vara uppfyllda.
  Filterhållarna (en eller flera)






  — | får värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- | --- |

—

FH Filterhållare (figurerna 14 och 15)

För huvud- och sekundärfilter får ett gemensamt eller separata filterhus användas. Kraven i avsnitt 1.5.1.3 i tillägg 1 till bilaga III skall vara uppfyllda.

Filterhållarna (en eller flera)

—

får värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| — | får vara isolerad(e). |
| --- | --- |

—

får vara isolerad(e).

| — | P Provtagningspump (figurerna 14 och 15)
  Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall partikelprovtagningspumpen vara placerad så långt från tunneln att inloppsgasens temperatur hålls konstant (± 3 K). |
| --- | --- |

—

P Provtagningspump (figurerna 14 och 15)

Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall partikelprovtagningspumpen vara placerad så långt från tunneln att inloppsgasens temperatur hålls konstant (± 3 K).

| — | DP Utspädningsluftpump (figur 15) (endast fullflödesutspädning i två steg)
  Pumpen för utspädningsluften skall vara placerad så att den sekundära utspädningsluften tillförs vid en temperatur av 298 K (25 °C) ± 5 K. |
| --- | --- |

—

DP Utspädningsluftpump (figur 15) (endast fullflödesutspädning i två steg)

Pumpen för utspädningsluften skall vara placerad så att den sekundära utspädningsluften tillförs vid en temperatur av 298 K (25 °C) ± 5 K.

| — | FC3 Flödesregulator (figurerna 14 och 15)
  En flödesregulator skall användas för att kompensera partikelprovets flöde för variationer i temperatur och mottryck längs provets väg genom systemet, om detta inte kan göras på annat sätt. Flödesregulatorn behövs om elektronisk flödesberäkning EFC (se figur 13) används. |
| --- | --- |

—

FC3 Flödesregulator (figurerna 14 och 15)

En flödesregulator skall användas för att kompensera partikelprovets flöde för variationer i temperatur och mottryck längs provets väg genom systemet, om detta inte kan göras på annat sätt. Flödesregulatorn behövs om elektronisk flödesberäkning EFC (se figur 13) används.

| — | FM3 Flödesmätningsutrustning (figurerna 14 och 15) (partikelprovflöde)
  Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall mätaren eller instrumentet för gasflödet vara placerad så långt från provtagningspumpen att inloppsgasens temperatur hålls konstant (± 3 K). |
| --- | --- |

—

FM3 Flödesmätningsutrustning (figurerna 14 och 15) (partikelprovflöde)

Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall mätaren eller instrumentet för gasflödet vara placerad så långt från provtagningspumpen att inloppsgasens temperatur hålls konstant (± 3 K).

| — | FM4 Flödesmätningsutrustning (figur 15) (utspädningsluft, endast fullflödesutspädning i två steg)
  Mätaren eller instrumentet för gasflödet skall vara placerad så att inloppsgasen håller en temperatur av 298 K (25 °C) ± 5 K. |
| --- | --- |

—

FM4 Flödesmätningsutrustning (figur 15) (utspädningsluft, endast fullflödesutspädning i två steg)

Mätaren eller instrumentet för gasflödet skall vara placerad så att inloppsgasen håller en temperatur av 298 K (25 °C) ± 5 K.

| — | BV Kulventil (valfri)
  Kulventilens diameter får inte vara mindre än provtagningsrörets innerdiameter och den skall kunna öppnas/stängas på mindre än 0,5 sekunder.

  Anmärkning: Om den omgivande temperaturen omkring PSP, PTT, SDT och FH är lägre än 293 K (20 °C), bör försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra partikelförluster på de kalla väggarna hos dessa delar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av dessa delar inom de gränser som anges i respektive beskrivning. Det rekommenderas också att temperaturen på filtrets yta inte tillåts understiga 293 K (20 °C) under provet.
  Vid hög motorbelastning får tunneln kylas ned med en icke-aggressiv metod, t.ex. en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets temperatur inte understiger 293 K (20 °C).” |
| --- | --- |

—

BV Kulventil (valfri)

Kulventilens diameter får inte vara mindre än provtagningsrörets innerdiameter och den skall kunna öppnas/stängas på mindre än 0,5 sekunder.

Anmärkning: Om den omgivande temperaturen omkring PSP, PTT, SDT och FH är lägre än 293 K (20 °C), bör försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra partikelförluster på de kalla väggarna hos dessa delar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av dessa delar inom de gränser som anges i respektive beskrivning. Det rekommenderas också att temperaturen på filtrets yta inte tillåts understiga 293 K (20 °C) under provet.

Vid hög motorbelastning får tunneln kylas ned med en icke-aggressiv metod, t.ex. en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets temperatur inte understiger 293 K (20 °C).”

BILAGA III

”BILAGA XIII

BESTÄMMELSER FÖR MOTORER SOM SLÄPPS UT PÅ MARKNADEN INOM RAMEN FÖR ETT ’FLEXIBELT SYSTEM’

På begäran av en utrustningstillverkare och med tillstånd från godkännandemyndigheten får en motortillverkare under perioden mellan två på varandra följande gränsvärdessteg och i enlighet med nedanstående bestämmelser släppa ut ett begränsat antal motorer på marknaden, även om de bara uppfyller föregående stegs gränsvärden.

1.   MOTOR- OCH UTRUSTNINGSTILLVERKARENS ÅTGÄRDER

| 1.1 | En utrustningstillverkare som vill utnyttja flexibilitetssystemet skall begära tillstånd från godkännandemyndigheten för att från sina motorleverantörer köpa in motorer som inte uppfyller de gällande utsläppsgränsvärdena, i det antal som anges i punkt 1.2 och 1.3, men som har godkänts i det närmast föregående steget av utsläppsvärden. |
| --- | --- |

1.1

En utrustningstillverkare som vill utnyttja flexibilitetssystemet skall begära tillstånd från godkännandemyndigheten för att från sina motorleverantörer köpa in motorer som inte uppfyller de gällande utsläppsgränsvärdena, i det antal som anges i punkt 1.2 och 1.3, men som har godkänts i det närmast föregående steget av utsläppsvärden.

| 1.2 | Antalet motorer som släpps ut på marknaden genom flexibilitetssystemet får i varje motorkategori inte överstiga 20 % av utrustningstillverkarens årsförsäljning av utrustning med motorer i denna kategori (beräknad på grundval av de senaste fem årens genomsnittliga försäljning på EU-marknaden). Om en utrustningstillverkare har sålt utrustning i Europeiska unionen under en period som understiger fem år skall genomsnittet beräknas på den period under vilken utrustningstillverkaren har sålt utrustning i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.2

Antalet motorer som släpps ut på marknaden genom flexibilitetssystemet får i varje motorkategori inte överstiga 20 % av utrustningstillverkarens årsförsäljning av utrustning med motorer i denna kategori (beräknad på grundval av de senaste fem årens genomsnittliga försäljning på EU-marknaden). Om en utrustningstillverkare har sålt utrustning i Europeiska unionen under en period som understiger fem år skall genomsnittet beräknas på den period under vilken utrustningstillverkaren har sålt utrustning i Europeiska unionen.

| 1.3 | Som ett valfritt alternativ till punkt 1.2 kan utrustningstillverkaren för sina motortillverkare ansöka om tillstånd om att inom flexibilitetssystemet släppa ut ett bestämt antal motorer på marknaden. Antalet motorer i varje motorkategori får inte överstiga följande värden:






  Motorkategori | Motorantal |
| --- | --- | --- |
| 19–37 kW | 200 |
| 37–75 kW | 150 |
| 75–130 kW | 100 |
| 130–560 kW | 50 |

1.3

Som ett valfritt alternativ till punkt 1.2 kan utrustningstillverkaren för sina motortillverkare ansöka om tillstånd om att inom flexibilitetssystemet släppa ut ett bestämt antal motorer på marknaden. Antalet motorer i varje motorkategori får inte överstiga följande värden:

Motorkategori

Motorantal

19–37 kW

200

37–75 kW

150

75–130 kW

100

130–560 kW

50

| 1.4 | Utrustningstillverkaren skall i sin ansökan till godkännandemyndigheten lämna följande information:






  a) | Ett prov på de märkskyltar som skall fästas på varje del av de mobila maskiner ej avsedda för transporter på väg i vilka en motor som släpps ut på marknaden inom flexibilitetssystemet installeras. Märkskyltarna skall ha följande text: ’MASKIN NR ... (maskinsekvens) av ... (totalt antal maskiner i respektive effektklass) MED MOTOR NR ... MED TYPGODKÄNNANDENUMMER (direktiv 97/68/EG) ...’. |
| --- | --- | --- |

1.4

Utrustningstillverkaren skall i sin ansökan till godkännandemyndigheten lämna följande information:

a)

Ett prov på de märkskyltar som skall fästas på varje del av de mobila maskiner ej avsedda för transporter på väg i vilka en motor som släpps ut på marknaden inom flexibilitetssystemet installeras. Märkskyltarna skall ha följande text: ’MASKIN NR ... (maskinsekvens) av ... (totalt antal maskiner i respektive effektklass) MED MOTOR NR ... MED TYPGODKÄNNANDENUMMER (direktiv 97/68/EG) ...’.

| b) | Ett prov på den extra märkskylt som skall fästas på motorn och ha den text som anges i punkt 2.2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Ett prov på den extra märkskylt som skall fästas på motorn och ha den text som anges i punkt 2.2 i denna bilaga.

| 1.5 | Utrustningstillverkaren skall till godkännandemyndigheten i varje medlemsstat anmäla att han använder flexibilitetssystemet. |
| --- | --- |

1.5

Utrustningstillverkaren skall till godkännandemyndigheten i varje medlemsstat anmäla att han använder flexibilitetssystemet.

| 1.6 | Utrustningstillverkaren skall till godkännandemyndigheten lämna alla upplysningar som har samband med genomförandet av flexibilitetssystemet och som godkännandemyndigheten kan komma att begära för att det krävs för beslutet. |
| --- | --- |

1.6

Utrustningstillverkaren skall till godkännandemyndigheten lämna alla upplysningar som har samband med genomförandet av flexibilitetssystemet och som godkännandemyndigheten kan komma att begära för att det krävs för beslutet.

| 1.7 | Utrustningstillverkaren skall varje halvår lämna in rapport till godkännandemyndigheterna i varje medlemsstat om genomförandet av det flexibilitetssystem han använder. Rapporten skall innehålla kumulativa uppgifter om antalet motorer och maskiner ej avsedda för transporter på väg som släpps ut på marknaden genom flexibilitetssystemet, deras serienummer och i vilka medlemsstater dessa maskiner har släppts ut på marknaden. Detta förfarande skall fortsätta så länge det flexibilitetssystemet är under utveckling. |
| --- | --- |

1.7

Utrustningstillverkaren skall varje halvår lämna in rapport till godkännandemyndigheterna i varje medlemsstat om genomförandet av det flexibilitetssystem han använder. Rapporten skall innehålla kumulativa uppgifter om antalet motorer och maskiner ej avsedda för transporter på väg som släpps ut på marknaden genom flexibilitetssystemet, deras serienummer och i vilka medlemsstater dessa maskiner har släppts ut på marknaden. Detta förfarande skall fortsätta så länge det flexibilitetssystemet är under utveckling.

2.   MOTORTILLVERKARENS ÅTGÄRDER

| 2.1 | En motortillverkare får släppa ut motorer på marknaden inom ramen för ett flexibelt system som godkänts enligt punkt 1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.1

En motortillverkare får släppa ut motorer på marknaden inom ramen för ett flexibelt system som godkänts enligt punkt 1 i denna bilaga.

| 2.2 | Motortillverkaren skall märka motorerna i fråga med följande text: ’Motor saluförd inom ramen för flexibilitetssystemet’. |
| --- | --- |

2.2

Motortillverkaren skall märka motorerna i fråga med följande text: ’Motor saluförd inom ramen för flexibilitetssystemet’.

3.   GODKÄNNANDEMYNDIGHETENS ÅTGÄRDER

| 3.1 | Godkännandemyndigheten skall utvärdera innehållet i ansökan om det flexibla systemet och dess bilagor. Därefter skall den informera utrustningstillverkaren om huruvida den beslutat att tillåta att flexibilitetssystemet används.” |
| --- | --- |

3.1

Godkännandemyndigheten skall utvärdera innehållet i ansökan om det flexibla systemet och dess bilagor. Därefter skall den informera utrustningstillverkaren om huruvida den beslutat att tillåta att flexibilitetssystemet används.”

BILAGA IV

Följande bilagor skall läggas till:

”BILAGA XIV

CCNR steg I (30)

| PN

  (kW) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/k/Wh) | PT
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 37 ≤ PN < 75 | 6,5 | 1,3 | 9,2 | 0,85 |
| 75 ≤ PN < 130 | 5,0 | 1,3 | 9,2 | 0,70 |
| P ≥ 130 | 5,0 | 1,3 | n ≥ 2800 tr/min = 9.2
  500 ≤ n < 2800 tr/min = 45 x n (-0.2) | 0,54 |

PN

(kW)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/k/Wh)

PT

(g/kWh)

37 ≤ PN < 75

6,5

1,3

9,2

0,85

75 ≤ PN < 130

5,0

1,3

9,2

0,70

P ≥ 130

5,0

1,3

n ≥ 2800 tr/min = 9.2

500 ≤ n < 2800 tr/min = 45 x n (-0.2)

0,54

”BILAGA XV

CCNR steg II (31)

| PN

  (kW) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | PT
  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 ≤ PN < 37 | 5,5 | 1,5 | 8,0 | 0,8 |
| 37 ≤ PN < 75 | 5,0 | 1,3 | 7,0 | 0,4 |
| 75 ≤ PN < 130 | 5,0 | 1,0 | 6,0 | 0,3 |
| 130 ≤ PN < 560 | 3,5 | 1,0 | 6,0 | 0,2 |
| PN ≥ 560 | 3,5 | 1,0 | n ≥ 3150 min-1 = 6,0
  343 ≤ n < 3150 min-1= 45 n(-0,2) -3
  n < 343 min-1= 11,0 | 0,2 |

PN

(kW)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

PT

(g/kWh)

18 ≤ PN < 37

5,5

1,5

8,0

0,8

37 ≤ PN < 75

5,0

1,3

7,0

0,4

75 ≤ PN < 130

5,0

1,0

6,0

0,3

130 ≤ PN < 560

3,5

1,0

6,0

0,2

PN ≥ 560

3,5

1,0

n ≥ 3150 min-1 = 6,0

343 ≤ n < 3150 min-1= 45 n(-0,2) -3

n < 343 min-1= 11,0

0,2

---

(1)  EUT C 220, 16.9.2003, s. 16.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 21 oktober 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 30 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  EGT L 59, 27.2.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/88/EG (EUT L 35, 11.2.2003, s. 28).

3

(4)  EGT L 164, 30.6.1994, s. 15. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EGT L 301, 28.10.1982, s. 1. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

5

(6)  Identisk med cykel C1 såsom den beskrivs i punkt 8.3.1.1 i standard ISO 8178-4: 2002(E).

6

(7)  Identisk med cykel D2 såsom den beskrivs i punkt 8.4.1 i standard ISO 8178-4: 2002(E).

7

(8)  Hjälpmotorer med konstant varvtal skall certifieras enligt ISO D2:s cykel, dvs. den 5-stegscykel för stationär drift som anges ovan i punkt 3.7.1.2, medan hjälpmotorer med varierande varvtal skall certifieras enligt ISO CI:s cykel, dvs. den 8-stegscykel som anges i punkt 3.7.1.1.

8

(9)  Identisk med E3-cykeln enligt punkterna 8.5.1, 8.5.2 och 8.5.3 i ISO 8178-42002(E). De fyra stegen bygger på en genomsnittlig propellerkurva baserad på mätningar vid användning.

9

(10)  Identisk med E2-cykeln enligt punkterna 8.5.1, 8.5.2 och 8.5.3 i ISO 8178-42002(E).

10

(11)  Identisk med cykel F i ISO 8178-4: 2002(E).”

11

(12)  För NRSC- och NRTC-proven används samma kalibrering, utom när det gäller de krav som anges i punkterna 1.11 och 2.6.”

12

(13)  Vad gäller NOx måste koncentrationen (NOxconc eller NOxconcc) multipliceras med KHNOx (faktor för fuktighetskorrigering av NOx enligt avsnitt 1.3.3) enligt följande: KHNOx × conc eller KHNOx × concc.

13

x

x

x

c

HNOx

x

HNOx

HNOx

c

(14)  Partikelmassflödet PTmass måste multipliceras med Kp (faktor för fuktighetskorrigering för partiklar enligt avsnitt 1.4.1).”

14

mass

(15)  De värden som anges i specifikationerna är 'reella värden'. När gränsvärdena fastställts tillämpades ISO 4259 'Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test' och när ett minimivärde fastställts har en minimidifferens på 2R över noll beaktats, när maximi- och minimivärden fastställts är minimidifferensen 4R (R = reproducerbarhet).

15

Trots denna mätning, som är nödvändig av tekniska skäl, bör bränsleproducenten sikta på ett nollvärde i de fall då det stipulerade maximivärdet är 2R och på genomsnittsvärdet när maximi- och minimigränser anges. Om det blir nödvändigt att utreda om ett bränsle uppfyller kraven i specifikationerna skall ISO 4259 tillämpas.

(16)  Spannet för cetantalet överensstämmer inte med kraven på ett minimispann på 4R. Om en tvist uppstår mellan bränsleleverantören och bränslekonsumenten kan dock ISO 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning att likadana mätningar görs i tillräckligt antal för att nå nödvändig precision i stället för enstaka fastställanden.

16

(17)  Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används vid provningen skall anges.

17

(18)  Även om oxideringsstabiliteten kontrolleras är det troligt att livslängden blir begränsad. Leverantören bör rådfrågas om lagringsförhållanden och livslängd.

18

(19)  De värden som anges i specifikationerna är ’verkliga värden’. Vid fastställande av gränsvärdena har villkoren enligt SS-EN ISO 4259 ’Petroleumprodukter – Bestämning och tillämpning av precisionsmått hos provningsmetoder’ tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är den minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet).

19

Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde, när det föreskrivna maximivärdet är 2R, och ett medelvärde, i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen, skall villkoren i SS-EN ISO 4259 tillämpas.

(20)  Intervallet för cetantalet stämmer inte med kravet på ett lägsta intervall på 4R. Om en tvist uppstår mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren, kan villkoren i ISO D 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning att tillräckligt många mätningar görs för att uppnå erforderlig precision, i stället för enstaka bestämningar.

20

(21)  Det verkliga svavelinnehållet i det bränsle som används i typ I-provet skall uppges.

21

(22)  Även om oxidationsstabiliteten kontrolleras är det troligt att livslängden är begränsad. Leverantören bör rådfrågas om lagringsförhållanden och livslängd.”

22

(23)  Om flera huvudmotorer används, skall uppgifter lämnas för var och en av dessa.

23

(24)  Får inte överstiga 10 % av den effekt som uppmäts vid provet.

24

(25)  Okorrigerad effekt mätt i enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga I.

25

(26)  Ange figurens nummer enligt avsnitt 1 i bilaga VI.

26

(27)  Stryk det som inte är tillämpligt.

27

(28)  Om flera huvudmotorer används, skall uppgifter lämnas för var och en av dessa.”

28

(29)  I figurerna 4 till 12 visas flera olika typer av system med delflödesutspädning, som normalt kan användas för förfarandet för stationära driftförhållanden (NRSC). På grund av de mycket stränga restriktionerna godkänns för transient provning (NRTC) endast de delflödessystem (figurer 4–12) som uppfyller kraven i avsnittet ’Specifikationer för system med delflödesutspädning’ i avsnitt 2.4 i tillägg 1 till bilaga III.

29

(30)  CCNR-protokoll 19, resolution från centralkommissionen för sjöfart på Rhen av den 11 maj 2000.

30

(31)  CCNR-protokoll 21, resolution från centralkommissionen för sjöfart på Rhen av den 31 maj 2001.

31

---