# Eiropas Savienības L 354/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 354 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 30. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 354

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 30. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 2041/2004 (2004. gada 15. novembris) par konkrētu Krievijas Federācijas izcelsmes tērauda izstrādājumu importu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2042/2004 (2004. gada 29. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2043/2004 (2004. gada 26. novembris), ar kuru kuģiem, kas peld ar Īrijas karogu, aizliedz zvejot lielās sudrabzivis | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2044/2004 (2004 gada 29. novembris), kura nosaka korekcijas koeficientus, kas jāpiemēro katram tradicionālā uzņēmēja salīdzināmajām daudzumam, saskaņā ar banānu importa A/B un C tarifu kvotām attiecībā uz 2004. gadu | 15 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2045/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība | 17 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2046/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu | 19 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2047/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību | 21 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2048/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas | 23 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2049/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju | 25 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2050/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos | 27 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 2041/2004 (2004. gada 15. novembris) par konkrētu Krievijas Federācijas izcelsmes tērauda izstrādājumu importu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 2042/2004 (2004. gada 29. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2043/2004 (2004. gada 26. novembris), ar kuru kuģiem, kas peld ar Īrijas karogu, aizliedz zvejot lielās sudrabzivis

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2044/2004 (2004 gada 29. novembris), kura nosaka korekcijas koeficientus, kas jāpiemēro katram tradicionālā uzņēmēja salīdzināmajām daudzumam, saskaņā ar banānu importa A/B un C tarifu kvotām attiecībā uz 2004. gadu

15

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2045/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība

17

Komisijas Regula (EK) Nr. 2046/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

19

Komisijas Regula (EK) Nr. 2047/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

21

Komisijas Regula (EK) Nr. 2048/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

23

Komisijas Regula (EK) Nr. 2049/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

25

Komisijas Regula (EK) Nr. 2050/2004 (2004. gada 29. novembris), ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

27

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Informācija, kas attiecas uz Eiropas Kopienas un Indijas Republikas Nolīgumu par sadarbību un savstarpēju administratīvu palīdzību muitas lietās stāšanos spēkā | 29 |
| | | Komisija |
| | * | 2004/806/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 19. novembris), ar ko izbeidz pārbaudes procedūru par šķēršļiem tirdzniecībā, ko rada Kanādas tirdzniecības prakse attiecībā uz noteiktām vīnu ģeogrāfiskas izcelsmes norādēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4388) | 30 |
| | * | 2004/807/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 29. novembris), ar ko groza Lēmumu 97/252/EK attiecībā uz Krievijas iekļaušanu to trešo valstu uzņēmumu pagaidu sarakstos, no kuriem dalībvalstīs atļauj ievest pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4445)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | * | 2004/808/EK: Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2004. gada 16. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (ECB/2004/15) | 34 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Informācija, kas attiecas uz Eiropas Kopienas un Indijas Republikas Nolīgumu par sadarbību un savstarpēju administratīvu palīdzību muitas lietās stāšanos spēkā

29

Komisija

*

2004/806/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 19. novembris), ar ko izbeidz pārbaudes procedūru par šķēršļiem tirdzniecībā, ko rada Kanādas tirdzniecības prakse attiecībā uz noteiktām vīnu ģeogrāfiskas izcelsmes norādēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4388)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4388)

30

*

2004/807/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 29. novembris), ar ko groza Lēmumu 97/252/EK attiecībā uz Krievijas iekļaušanu to trešo valstu uzņēmumu pagaidu sarakstos, no kuriem dalībvalstīs atļauj ievest pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4445)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4445)

1

32

Eiropas Centrālā banka

*

2004/808/EK: Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2004. gada 16. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (ECB/2004/15)

(ECB/2004/15)

34

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Lēmums 2004/809/KĀDP (2004. gada 5. jūlijs) attiecībā uz Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas nolīguma slēgšanu par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL
  Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā | 77 |
| | * | Padomes Lēmums 2004/810/KĀDP (2004. gada 5. jūlijs) attiecībā uz Eiropas Savienības un Ukrainas nolīguma slēgšanu par Ukrainas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā | 81 |
| | * | Padomes Lēmums 2004/811/KĀDP (2004. gada 5. jūlijs) attiecībā uz Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes nolīguma slēgšanu par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā | 85 |
| Nolīgums Eiropas savienības ar Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības Policijas misijā Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (EUPOL Proxima) | 86 |
| | * | Padomes lēmums 2004/812/KĀDP (2004. gada 19. jūlijs) attiecībā uz Eiropas Savienības un Turcijas Republikas nolīguma slēgšanu par Turcijas Republikas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā | 89 |
| Eiropas Savienības Nolīgums ar Turcijas Republiku par Turcijas Republikas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL Proxima) | 90 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Lēmums 2004/809/KĀDP (2004. gada 5. jūlijs) attiecībā uz Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas nolīguma slēgšanu par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL
  Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā

EUPOL

Proxima

77

*

Padomes Lēmums 2004/810/KĀDP (2004. gada 5. jūlijs) attiecībā uz Eiropas Savienības un Ukrainas nolīguma slēgšanu par Ukrainas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā

EUPOL Proxima

81

*

Padomes Lēmums 2004/811/KĀDP (2004. gada 5. jūlijs) attiecībā uz Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes nolīguma slēgšanu par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā

EUPOL Proxima

85

Nolīgums Eiropas savienības ar Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības Policijas misijā Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (EUPOL Proxima)

EUPOL Proxima

86

*

Padomes lēmums 2004/812/KĀDP (2004. gada 19. jūlijs) attiecībā uz Eiropas Savienības un Turcijas Republikas nolīguma slēgšanu par Turcijas Republikas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

EUPOL Proxima

89

Eiropas Savienības Nolīgums ar Turcijas Republiku par Turcijas Republikas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL Proxima)

EUPOL Proxima

90

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija! (Sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija! (Sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija!

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2041/2004

(2004. gada 15. novembris)

par konkrētu Krievijas Federācijas izcelsmes tērauda izstrādājumu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2002. gada 9. jūlijā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) un Krievijas Federācijas valdība noslēdza nolīgumu par tirdzniecību ar konkrētiem tērauda izstrādājumiem (1) (še turpmāk – “nolīgums”). Nepieciešamie īstenošanas pasākumi ir pieņemti ar Komisijas 2002. gada 8. jūlija Lēmumu 2002/602/EOTK par dažu ierobežojumu piemērošanu konkrētu tērauda izstrādājumu importam no Krievijas Federācijas (2). Pēc EOTK dibināšanas līguma darbības beigām Eiropas Kopiena pārņēma visas tiesības un pienākumus saskaņā ar nolīgumu. |
| --- | --- |

(1)

2002. gada 9. jūlijā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) un Krievijas Federācijas valdība noslēdza nolīgumu par tirdzniecību ar konkrētiem tērauda izstrādājumiem (1) (še turpmāk – “nolīgums”). Nepieciešamie īstenošanas pasākumi ir pieņemti ar Komisijas 2002. gada 8. jūlija Lēmumu 2002/602/EOTK par dažu ierobežojumu piemērošanu konkrētu tērauda izstrādājumu importam no Krievijas Federācijas (2). Pēc EOTK dibināšanas līguma darbības beigām Eiropas Kopiena pārņēma visas tiesības un pienākumus saskaņā ar nolīgumu.

| (2) | Komisijas Lēmums 2002/602/EOTK nosaka daudzuma limitus importam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmums 2002/602/EOTK nosaka daudzuma limitus importam uz Kopienu.

| (3) | Sakarā ar būtisku pieprasījuma palielināšanos visā pasaulē pēc konkrētiem tērauda izstrādājumiem dažiem Kopienas lietotājiem ir salīdzinoši grūti iegādāties šos izstrādājumus Kopienas tirgū, ir jāatļauj ievest Kopienā vairāk izstrādājumu, nekā sākotnēji noteikts nolīgumā. Attiecīgie tērauda izstrādājumi (karstie velmējumi ruļļos, kas paredzēti pārvelmēšanai) ir klasificēti ar TARIC kodiem 7208370010, 7208380010 un 7208390010. |
| --- | --- |

(3)

Sakarā ar būtisku pieprasījuma palielināšanos visā pasaulē pēc konkrētiem tērauda izstrādājumiem dažiem Kopienas lietotājiem ir salīdzinoši grūti iegādāties šos izstrādājumus Kopienas tirgū, ir jāatļauj ievest Kopienā vairāk izstrādājumu, nekā sākotnēji noteikts nolīgumā. Attiecīgie tērauda izstrādājumi (karstie velmējumi ruļļos, kas paredzēti pārvelmēšanai) ir klasificēti ar TARIC kodiem 7208370010, 7208380010 un 7208390010.

| (4) | Ir svarīgi, lai papildu daudzumi būtu pieejami pēc iespējas drīzāk. Atkārtotas sarunas par nolīgumu un turpmākā tā īstenošana, ņemot vērā grozījumus, prasītu pārāk daudz laika. Tāpēc būtu ieteicams izmantot autonomus pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Ir svarīgi, lai papildu daudzumi būtu pieejami pēc iespējas drīzāk. Atkārtotas sarunas par nolīgumu un turpmākā tā īstenošana, ņemot vērā grozījumus, prasītu pārāk daudz laika. Tāpēc būtu ieteicams izmantot autonomus pasākumus.

| (5) | Iekšējā tirgus pabeigšanai nepieciešams, lai formalitātes, kas jākārto Kopienas ievedējiem, būtu identiskas visur, kur preces muito. |
| --- | --- |

(5)

Iekšējā tirgus pabeigšanai nepieciešams, lai formalitātes, kas jākārto Kopienas ievedējiem, būtu identiskas visur, kur preces muito.

| (6) | Izstrādājumu daudzumu, kas atrodas brīvajā zonā vai ievests saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ievests uz laiku vai ievests pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nebūtu jāatņem no limitiem, kuri noteikti attiecīgajiem izstrādājumiem. |
| --- | --- |

(6)

Izstrādājumu daudzumu, kas atrodas brīvajā zonā vai ievests saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ievests uz laiku vai ievests pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nebūtu jāatņem no limitiem, kuri noteikti attiecīgajiem izstrādājumiem.

| (7) | Lai efektīvi īstenotu šo regulu, jāievieš prasība pēc Kopienas ievešanas atļaujas attiecīgajiem produktiem, lai laistu tos brīvā apgrozībā Kopienā, reizē ieviešot šādu Kopienas ievešanas atļauju izsniegšanas pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

(7)

Lai efektīvi īstenotu šo regulu, jāievieš prasība pēc Kopienas ievešanas atļaujas attiecīgajiem produktiem, lai laistu tos brīvā apgrozībā Kopienā, reizē ieviešot šādu Kopienas ievešanas atļauju izsniegšanas pārvaldības sistēmu.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka šajā regulā noteiktie daudzuma limiti netiek pārsniegti, būtu jāievēro īpaša procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes ievešanas atļaujas izsniegs tikai pēc iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma saņemšanas par to, ka, ievērojot noteiktos daudzuma limitus, attiecīgie daudzumi ir pieejami, |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka šajā regulā noteiktie daudzuma limiti netiek pārsniegti, būtu jāievēro īpaša procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes ievešanas atļaujas izsniegs tikai pēc iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma saņemšanas par to, ka, ievērojot noteiktos daudzuma limitus, attiecīgie daudzumi ir pieejami,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Neskarot Lēmumu 2002/602/EOTK, tiek atļauta otrajā daļā minēto tērauda izstrādājumu, kuru izcelsme ir Krievijas Federācijā, papildu daudzumu ievešana līdz 200 000 tonnām.

Tērauda izstrādājumi ir klasificēti ar TARIC kodiem 7208370010, 7208380010 un 7208390010. Izstrādājumu klasifikācija balstās uz Kopienas tarifu un statistikas nomenklatūru (še turpmāk – “kombinētā nomenklatūra” vai saīsinātā formā “KN”). Šajā regulā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem.

2. pants

1.   Lai laistu brīvā apgrozībā 1. pantā minētos Krievijas Federācijas izcelsmes tērauda izstrādājumus, jāuzrāda ievešanas atļauja, ko saskaņā ar 4. panta noteikumiem izsniedz dalībvalstu iestādes.

2.   Lai nodrošinātu, ka daudzumi, par kuriem izsniegtas ievešanas atļaujas, nekādā gadījumā nepārsniedz kopējos daudzuma limitus, II pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz ievešanas atļaujas tikai pēc apstiprinājuma saņemšanas no Komisijas par to, ka daudzuma limiti vēl nav izsmelti.

3.   Šīs regulas nolūkos un no tās piemērošanas dienas izstrādājumu sūtījumus uzskata par notikušiem tajā dienā, kad tie iekrauti izvešanas transportlīdzeklī. Izstrādājumi jānosūta ne vēlāk kā 2004. gada 31. decembrī.

3. pants

1.   Šīs regulas 1. pantā minētie daudzuma limiti neattiecas uz izstrādājumiem, kas novietoti brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā, vai ievesti saskaņā ar noteikumiem, kuri attiecas uz muitas noliktavām, pagaidu ievešanu vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīmu).

2.   Ja 1. punktā minētos izstrādājumus turpmāk laiž brīvā apgrozībā vai nu nemainītā veidā, vai pēc apstrādes, piemēro 2. panta 2. punktu, un šādi apgrozībā laistus izstrādājumus atskaita no daudzuma limita, kas minēts 1. pantā.

4. pants

1.   Šīs regulas 2. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā II pielikumā uzskaitīto dalībvalstu kompetentās iestādes pirms ievešanas atļauju izdošanas paziņo Komisijai par ievešanas atļauju pieprasījumu skaitu, ko tās ir saņēmušas. Atbildot uz to, Komisija hronoloģiskā secībā, kādā saņemti dalībvalstu paziņojumi (“rindas kārtībā”), pavēsta, vai pieprasītais daudzums ir pieejams ievešanai. Ievešanas atļauju izsniedz piecu darba dienu laikā pēc apstiprinoša Komisijas paziņojuma saņemšanas.

2.   Komisijai iesniegtajos paziņojumos iekļautie pieprasījumi ir derīgi, ja tajos skaidri norādīta eksportētājvalsts, ievedamie daudzumi, kvotas laikposms, dalībvalsts, kurā izstrādājumus paredzēts laist brīvā apgrozībā, un īpašais kods, lai identificētu 1. pantā minētos izstrādājumus. Par šo daudzuma limitu pienācīgai pārvaldībai vajadzīgajām tehniskajām modalitātēm vienojas Tērauda sadarbības komitejā.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētos paziņojumus nosūta elektroniski šim nolūkam izveidotā integrētā tīklā, ja vien pamatotu tehnisku iemeslu dēļ kādu laiku nav jāizmanto citi saziņas līdzekļi.

4.   Komisija, ciktāl iespējams, apstiprina iestādēm visu daudzumu, kas norādīts paziņotajos pieprasījumos.

5.   Ievešanas atļaujas vai līdzvērtīgus dokumentus izsniedz saskaņā ar I pielikumu.

6.   Ievešanas atļaujas, kas izsniegtas saskaņā ar šo regulu, ir derīgas visā Kopienas muitas teritorijā. Kopienas ievedējs var pieprasīt ievešanas atļauju jebkurā no kompetentajām iestādēm.

7.   Ievedēja pieteikumu sastāda ne vēlāk kā 2004. gada 31. decembrī, un tajā jānorāda šāda informācija:

| a) | pieteikuma iesniedzēja vārds vai nosaukums un pilna adrese (tostarp tālruņa un faksa numurs, un, ja iespējams, valsts kompetento iestāžu izmantots identifikācijas numurs) un PVN reģistrācijas numurs, ja ievedējs ir PVN maksātājs; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja vārds vai nosaukums un pilna adrese (tostarp tālruņa un faksa numurs, un, ja iespējams, valsts kompetento iestāžu izmantots identifikācijas numurs) un PVN reģistrācijas numurs, ja ievedējs ir PVN maksātājs;

| b) | ja vajadzīgs, deklarētāja vai pieteikuma iesniedzēja pārstāvja vārds vai nosaukums un pilna adrese (tostarp tālruņa un faksa numurs); |
| --- | --- |

b)

ja vajadzīgs, deklarētāja vai pieteikuma iesniedzēja pārstāvja vārds vai nosaukums un pilna adrese (tostarp tālruņa un faksa numurs);

| c) | izvedēja pilns vārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

c)

izvedēja pilns vārds vai nosaukums un adrese;

| d) | precīzs preču apraksts, tostarp:






  — | to tirdzniecības nosaukums, |
| --- | --- | --- |

d)

precīzs preču apraksts, tostarp:

—

to tirdzniecības nosaukums,

| — | kombinētās nomenklatūras (KN) kods (kodi), |
| --- | --- |

—

kombinētās nomenklatūras (KN) kods (kodi),

| — | izcelsmes valsts, |
| --- | --- |

—

izcelsmes valsts,

| — | nosūtīšanas valsts; |
| --- | --- |

—

nosūtīšanas valsts;

| e) | tīrais svars, kas izteikts kilogramos, un daudzums, kas izteikts norādītajās vienībās, ja tas nav tīrais svars, sagrupējot pēc kombinētās nomenklatūras pozīcijām; |
| --- | --- |

e)

tīrais svars, kas izteikts kilogramos, un daudzums, kas izteikts norādītajās vienībās, ja tas nav tīrais svars, sagrupējot pēc kombinētās nomenklatūras pozīcijām;

| f) | preču CIF vērtība euro uz Kopienas robežas, sagrupējot pēc kombinētās nomenklatūras pozīcijām; |
| --- | --- |

f)

preču CIF vērtība euro uz Kopienas robežas, sagrupējot pēc kombinētās nomenklatūras pozīcijām;

| g) | vai attiecīgie izstrādājumi ir otrās šķiras, vai tiem ir nestandarta kvalitāte (3); |
| --- | --- |

g)

vai attiecīgie izstrādājumi ir otrās šķiras, vai tiem ir nestandarta kvalitāte (3);

| h) | paredzētais muitošanas laikposms un vieta; |
| --- | --- |

h)

paredzētais muitošanas laikposms un vieta;

| i) | vai konkrētais pieteikums ir iepriekšējā pieteikuma atkārtojums saistībā ar to pašu līgumu; |
| --- | --- |

i)

vai konkrētais pieteikums ir iepriekšējā pieteikuma atkārtojums saistībā ar to pašu līgumu;

| j) | pirkšanas vai pārdošanas līguma un faktūrrēķina kopija; |
| --- | --- |

j)

pirkšanas vai pārdošanas līguma un faktūrrēķina kopija;

| k) | šāds paziņojums, ko pieteikuma iesniedzējs datē un paraksta, ar lielajiem burtiem atšifrējot savu vārdu un uzvārdu:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā pieteikumā sniegtā informācija ir patiesa un godprātīgi sniegta un ka es esmu reģistrēts Kopienā.” |
| --- | --- |

k)

šāds paziņojums, ko pieteikuma iesniedzējs datē un paraksta, ar lielajiem burtiem atšifrējot savu vārdu un uzvārdu:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā pieteikumā sniegtā informācija ir patiesa un godprātīgi sniegta un ka es esmu reģistrēts Kopienā.”

8.   Ar šo tiek noteikts, ka ievešanas atļaujas derīguma termiņš ir četri mēneši. Pēc pienācīgi pamatota ievedēja lūguma dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt derīguma termiņu vēl uz diviem mēnešiem.

9.   Valstu kompetentās iestādes atbilstīgi nosacījumiem, kurus tās pieņēmušas, atļauj deklarācijas vai pieprasījumus nosūtīt vai izdrukāt ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību. Tomēr valstu kompetentajām iestādēm ir pieejami visi dokumenti un pierādījumi.

10.   Ievešanas atļauju ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību var izsniegt tad, ja iesaistītajām muitas iestādēm ir iespējas piekļūt šim dokumentam datortīklā.

11.   Ievedējiem viss ievešanas atļaujā minētais daudzums nav jāieved kā viens sūtījums.

5. pants

1.   Ja izrādās, ka vienas vienības cena darījumā atšķiras no ievešanas atļaujā norādītās cenas par mazāk nekā 5 % uz vienu vai uz otru pusi, vai ka ievešanai paredzēto izstrādājumu kopapjoms par mazāk nekā 5 % pārsniedz ievešanas atļaujā norādītos daudzumus, tas neliedz attiecīgos izstrādājumus laist brīvā apgrozībā.

2.   Ievešanas atļauju pieteikumi un paši dokumenti ir konfidenciāli. Tos izsniedz tikai kompetentajām valstu iestādēm un pieteikuma iesniedzējam.

6. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2004. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 15. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. VAN DER HOEVEN

---

(1)  OV L 195, 24.7.2002., 55. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību (OV L 255, 31.7.2004., 33. lpp.).

1

(2)  OV L 195, 24.7.2002., 38. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2004 (OV L 255, 31.7.2004., 1. lpp).

2

(3)  Saskaņā ar kritērijiem, kas minēti OV C 180, 11.7.1991., 4. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

II PIELIKUMS

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE AUTORITÀ NAZIONALI COMPETENTI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

KOMPETENTINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË






  Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes et énergie |
| --- | --- |
| Administration du potentiel économique |
| Politiques d'accès aux marchés, Services Licences |
| Rue Général Leman 60 |
| B-1040 Bruxelles |
| Télécopieur: (32-2) 230 83 22 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes et énergie

Administration du potentiel économique

Politiques d'accès aux marchés, Services Licences

Rue Général Leman 60

B-1040 Bruxelles

Télécopieur: (32-2) 230 83 22

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie |
| --- |
| Bestuur Economisch Potentieel |
| Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen |
| Generaal Lemanstraat 60 |
| B-1040 Brussel |
| Fax (32-2) 230 83 22 |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Bestuur Economisch Potentieel

Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen

Generaal Lemanstraat 60

B-1040 Brussel

Fax (32-2) 230 83 22

| | ČESKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Fax: + 420-22421 21 33 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Fax: + 420-22421 21 33

| | DANMARK






  Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Vejlsøvej 29 |
| DK-8600 Silkeborg |
| Fax (45) 35 46 64 01 |

DANMARK

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Vejlsøvej 29

DK-8600 Silkeborg

Fax (45) 35 46 64 01

| | DEUTSCHLAND






  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle |
| --- | --- |
| (BAFA) |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| D-65760 Eschborn 1 |
| Fax: + 49-61-969 42 26 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle

(BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

D-65760 Eschborn 1

Fax: + 49-61-969 42 26

| | EESTI






  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Fax: + 372-6313 660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Fax: + 372-6313 660

| | ΕΛΛΑΔΑ






  Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- | --- |
| Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Φαξ: (30-210) 32 86 094 |

ΕΛΛΑΔΑ

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Φαξ: (30-210) 32 86 094

| | ESPAÑA






  Ministerio de Economía |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Fax (34) 913 49 38 31 |

ESPAÑA

Ministerio de Economía

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Productos Industriales

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Fax (34) 913 49 38 31

| | FRANCE






  SETICE |
| --- | --- |
| 8, rue de la Tour-des-Dames |
| F-75436 Paris Cedex 09 |
| Télécopieur (33-1) 55 07 46 69 |

FRANCE

SETICE

8, rue de la Tour-des-Dames

F-75436 Paris Cedex 09

Télécopieur (33-1) 55 07 46 69

| | IRELAND






  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Fax: (353-1) 631 25 62 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

Ireland

Fax: (353-1) 631 25 62

| | ITALIA






  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la Politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| I-00144 Roma |
| Fax (39-06) 59 93 22 35/59 93 26 36 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la Politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

I-00144 Roma

Fax (39-06) 59 93 22 35/59 93 26 36

| | ΚΥΠΡΟΣ






  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου αρ.6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Φαξ: (357-22) 37 51 20 |

ΚΥΠΡΟΣ

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου αρ.6

CY-1421 Λευκωσία

Φαξ: (357-22) 37 51 20

| | LATVIJA






  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Fakss: + 371-728 08 82 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Fakss: + 371-728 08 82

| | LIETUVA






  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Faks. (370-5) 262 39 74 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Faks. (370-5) 262 39 74

| | LUXEMBOURG






  Ministère des affaires étrangères |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Télécopieur (352) 46 61 38 |

LUXEMBOURG

Ministère des affaires étrangères

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Télécopieur (352) 46 61 38

| | MAGYARORSZÁG






  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Fax: (36-1) 336 73 02 |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Fax: (36-1) 336 73 02

| | MALTA






  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| MT-Valletta CMR02 |
| Fax: + 356 2569 0299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

MT-Valletta CMR02

Fax: + 356 2569 0299

| | NEDERLAND






  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Fax (31-50) 523 23 41 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

Nederland

Fax (31-50) 523 23 41

| | ÖSTERREICH






  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Fax: + 43-1-711 00/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

A-1011 Wien

Fax: + 43-1-711 00/83 86

| | POLSKA






  Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki |
| --- | --- |
| Społecznej |
| pl. Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki

Społecznej

pl. Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22

| | PORTUGAL






  Ministério das Finanças |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua Terreiro do Trigo |
| Edifício da Alfândega de Lisboa |
| P-1140-060 Lisboa |
| Fax: (351-21) 881 42 61 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua Terreiro do Trigo

Edifício da Alfândega de Lisboa

P-1140-060 Lisboa

Fax: (351-21) 881 42 61

| | SLOVENIJA






  Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Področje za ekonomske odnose s tujino |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Fax: + 386-1-478 36 11 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za gospodarstvo

Področje za ekonomske odnose s tujino

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Fax: + 386-1-478 36 11

| | SLOVENSKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo hospodárstva SR |
| --- | --- |
| Odbor licencií |
| Mierová 19 |
| SK-827 15 Bratislava 212 |
| Fax: + 421-2-43 42 39 19 |

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo hospodárstva SR

Odbor licencií

Mierová 19

SK-827 15 Bratislava 212

Fax: + 421-2-43 42 39 19

| | SVERIGE






  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Fax (46-8) 30 67 59 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

S-113 86 Stockholm

Fax (46-8) 30 67 59

| | SUOMI/FINLAND






  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |
| Faksi (358) 20 492 28 52 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FIN-00101 Helsinki

Faksi (358) 20 492 28 52

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FIN-00101 Helsingfors |
| Fax (358) 20 492 28 52 |

Tullstyrelsen

PB 512

FIN-00101 Helsingfors

Fax (358) 20 492 28 52

| | UNITED KINGDOM






  Department of Trade and Industry |
| --- | --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House - West Precinct |
| Billingham TS23 2NF |
| United Kingdom |
| Fax: (44-1642) 36 42 69 |

UNITED KINGDOM

Department of Trade and Industry

Import Licensing Branch

Queensway House - West Precinct

Billingham TS23 2NF

United Kingdom

Fax: (44-1642) 36 42 69

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2042/2004

(2004. gada 29. novembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 30. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 29. novembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 85,9 |
| 070 | 81,3 |
| 204 | 103,0 |
| 999 | 90,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 107,6 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 70,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 96,7 |
| 204 | 66,0 |
| 999 | 81,4 |
| 0805 20 10 | 052 | 59,1 |
| 204 | 54,2 |
| 999 | 56,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 66,4 |
| 624 | 93,9 |
| 999 | 80,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 50,7 |
| 388 | 41,4 |
| 528 | 21,3 |
| 999 | 37,8 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 90,5 |
| 388 | 137,1 |
| 400 | 83,2 |
| 404 | 95,7 |
| 512 | 104,5 |
| 720 | 67,6 |
| 800 | 194,0 |
| 804 | 107,6 |
| 999 | 110,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 120,9 |
| 400 | 96,5 |
| 720 | 52,0 |
| 999 | 89,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

85,9

070

81,3

204

103,0

999

90,1

0707 00 05

052

107,6

204

32,5

999

70,1

0709 90 70

052

96,7

204

66,0

999

81,4

0805 20 10

052

59,1

204

54,2

999

56,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

66,4

624

93,9

999

80,2

0805 50 10

052

50,7

388

41,4

528

21,3

999

37,8

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

90,5

388

137,1

400

83,2

404

95,7

512

104,5

720

67,6

800

194,0

804

107,6

999

110,0

0808 20 50

052

120,9

400

96,5

720

52,0

999

89,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2043/2004

(2004. gada 26. novembris),

ar kuru kuģiem, kas peld ar Īrijas karogu, aizliedz zvejot lielās sudrabzivis

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2340/2002, ar ko 2003. un 2004. gadam nosaka dziļjūras zivju krājumu zvejas iespējas (2), paredz lielajām sudrabzivīm nozvejas kvotas 2004. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2340/2002, ar ko 2003. un 2004. gadam nosaka dziļjūras zivju krājumu zvejas iespējas (2), paredz lielajām sudrabzivīm nozvejas kvotas 2004. gadam.

| (2) | Lai nodrošinātu to attiecīgo noteikumu ievērošanu, kas saistīti ar kvantitatīvajiem ierobežojumiem nozvejā no krājumiem, uz ko attiecas kvotas, Komisijai jānosaka datums, no kura uzskata, ka zvejas kuģi, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu, ir izsmēluši piešķirtās nozvejas kvotas. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu to attiecīgo noteikumu ievērošanu, kas saistīti ar kvantitatīvajiem ierobežojumiem nozvejā no krājumiem, uz ko attiecas kvotas, Komisijai jānosaka datums, no kura uzskata, ka zvejas kuģi, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu, ir izsmēluši piešķirtās nozvejas kvotas.

| (3) | Saskaņā ar Komisijai paziņoto informāciju ICES III, IV zonas ūdeņos (Kopienas ūdeņi vai ūdeņi, kas neattiecas uz trešu valstu suverenitāti vai jurisdikciju) lielo sudrabzivju nozveja, ko veikuši kuģi, kas peld ar Īrijas karogu vai reģistrēti Īrijā, ir sasniegusi 2004. gadam piešķirto kvotu apjomu. Īrija aizliegusi zvejot šos krājumus no 2004. gada 1. augusta. Ar šo regulu jānosaka minētais datums, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Komisijai paziņoto informāciju ICES III, IV zonas ūdeņos (Kopienas ūdeņi vai ūdeņi, kas neattiecas uz trešu valstu suverenitāti vai jurisdikciju) lielo sudrabzivju nozveja, ko veikuši kuģi, kas peld ar Īrijas karogu vai reģistrēti Īrijā, ir sasniegusi 2004. gadam piešķirto kvotu apjomu. Īrija aizliegusi zvejot šos krājumus no 2004. gada 1. augusta. Ar šo regulu jānosaka minētais datums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzskata, ka ICES III, IV zonas ūdeņos (Kopienas ūdeņi vai ūdeņi, kas neattiecas uz trešu valstu suverenitāti vai jurisdikciju) lielo sudrabzivju nozveja, ko veikuši kuģi, kas peld ar Īrijas karogu vai ir reģistrēti Īrijā, ir izsmēlusi 2004. gadā Īrijai piešķirto kvotu apjomu.

Kuģiem, kas peld ar Īrijas karogu vai ir reģistrēti Īrijā, aizliegts zvejot lielās sudrabzivis ICES III, IV zonas ūdeņos (Kopienas ūdeņi vai ūdeņi, kas neattiecas uz trešu valstu suverenitāti vai jurisdikciju), tāpat šos krājumus, ko minētie kuģi ir nozvejojuši pēc šīs regulas piemērošanas datuma, ir aizliegts turēt uz kuģa klāja, pārkraut un izkraut krastā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2004. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā —

Zivsaimniecības ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 356, 31.12.2002., 1. lpp.

2

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2044/2004

(2004 gada 29. novembris),

kura nosaka korekcijas koeficientus, kas jāpiemēro katram tradicionālā uzņēmēja salīdzināmajām daudzumam, saskaņā ar banānu importa A/B un C tarifu kvotām attiecībā uz 2004. gadu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 13. februāra Regulu (EEK) Nr. 404/93 par banānu tirgus kopējo organizāciju (1) un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 896/2001, kurā izklāstīti noteikumi Padomes (EK) Regulas Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz banānu importu Kopienā (2), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2001. gada 7. maija Komisijas Regulas (EK) Nr. 896/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz banānu importēšanas kārtību Kopienā 4. panta 1. punktā noteikta metode, saskaņā ar ko katram tradicionālajam uzņēmējam A/B un C salīdzināmais daudzums attiecībā uz 2004. un 2005. gadu tiek aprēķināts, saskaņā ar uzņēmēju importa vidējo daudzumu attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

(1)

2001. gada 7. maija Komisijas Regulas (EK) Nr. 896/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz banānu importēšanas kārtību Kopienā 4. panta 1. punktā noteikta metode, saskaņā ar ko katram tradicionālajam uzņēmējam A/B un C salīdzināmais daudzums attiecībā uz 2004. un 2005. gadu tiek aprēķināts, saskaņā ar uzņēmēju importa vidējo daudzumu attiecīgajā gadā.

| (2) | Ņemot vērā dalībvalstu atskaites, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 896/2001 5. panta 2. punktu, salīdzināmo daudzumu summa attiecībā uz 2004. gadu tiek noteikta 2 197 147,342 tonnas visiem tradicionālajiem uzņēmējiem A/B un 630 713,105 tonnas tradicionālajiem uzņēmējiem C. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā dalībvalstu atskaites, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 896/2001 5. panta 2. punktu, salīdzināmo daudzumu summa attiecībā uz 2004. gadu tiek noteikta 2 197 147,342 tonnas visiem tradicionālajiem uzņēmējiem A/B un 630 713,105 tonnas tradicionālajiem uzņēmējiem C.

| (3) | Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 896/2001 5. panta 3. punkta, 2003. gada 19. novembra Komisijas Regula (EK) Nr. 2036/2003 (3), nenoteica tos pielāgošanas koeficientus, kas piemērojami tradicionālo tirgus dalībnieku salīdzināmajam daudzumam saskaņā ar A/B un C tarifu kvotām 2004. gadam, lai ļautu veikt attiecīgus pasākumus, pamatotus ārkārtas apstākļu gadījumos un lai varētu ņemt vērā neizšķirtas juridiskās procedūras. |
| --- | --- |

(3)

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 896/2001 5. panta 3. punkta, 2003. gada 19. novembra Komisijas Regula (EK) Nr. 2036/2003 (3), nenoteica tos pielāgošanas koeficientus, kas piemērojami tradicionālo tirgus dalībnieku salīdzināmajam daudzumam saskaņā ar A/B un C tarifu kvotām 2004. gadam, lai ļautu veikt attiecīgus pasākumus, pamatotus ārkārtas apstākļu gadījumos un lai varētu ņemt vērā neizšķirtas juridiskās procedūras.

| (4) | 2004. gadam tarifu kvotām A/B un C pieejami daudzumi ir attiecīgi 5 731,658 tonnas un 5 642,248 tonnas. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 896/2001 5. panta 3. punktu, būtu jānosaka pielāgošanas koeficients abu A/B un C kategoriju katra tradicionālā tirgus dalībnieka salīdzināmajam daudzumam, un jāatceļ Regula (EK) Nr. 2036/2003. |
| --- | --- |

(4)

2004. gadam tarifu kvotām A/B un C pieejami daudzumi ir attiecīgi 5 731,658 tonnas un 5 642,248 tonnas. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 896/2001 5. panta 3. punktu, būtu jānosaka pielāgošanas koeficients abu A/B un C kategoriju katra tradicionālā tirgus dalībnieka salīdzināmajam daudzumam, un jāatceļ Regula (EK) Nr. 2036/2003.

| (5) | Būtu jāizsniedz importa licences visam pieejamām daudzumam. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāizsniedz importa licences visam pieejamām daudzumam.

| (6) | Šīs regulas noteikumiem nekavējoties jāstājas spēkā, lai ļautu pēc iespējas ātrāk izsniegt importa licences. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas noteikumiem nekavējoties jāstājas spēkā, lai ļautu pēc iespējas ātrāk izsniegt importa licences.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Banānu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Banānu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 896/2001 5. panta 3. punktā attiecībā uz 2004. gadu paredzētais korekcijas koeficients tarifu kvotām A/B un C, kas noteiktas Regulas (EEK) Nr. 404/93 18. pantā, ir šāds:

| — | katram A/B tradicionālajam uzņēmējam: 1,00261, |
| --- | --- |

—

katram A/B tradicionālajam uzņēmējam: 1,00261,

| — | katram C tradicionālajam uzņēmējam: 1,00894. |
| --- | --- |

—

katram C tradicionālajam uzņēmējam: 1,00894.

Dalībvalstu atbildīgās iestādes, vēlākais, līdz 2004. gada 3. decembrim, paziņo attiecīgiem uzņēmējiem atbilstīgi šim pantam koriģētos salīdzināmos daudzumus.

2. pants

Tirgus dalībnieki var iesniegt licenču pieteikumus 2004. gada 7. un 8. decembrī.

Lai tradicionālo tirgus dalībnieku iesniegtie importa licenču pieteikumi tiktu pieņemti, tajos jānorāda daudzums, ne lielāks par starpību starp salīdzināmo daudzumu, kas tika paziņots saskaņa ar 1. panta noteikumiem, un visu daudzumu, kas tika iedots šīm tradicionālajam tirgus dalībniekam saskaņā ar 2004. gada importa licencēm.

Nacionālām iestādēm ir nekavējoties jāizsniedz importa licences.

3. pants

Ir jāatceļ Regula (EK) Nr. 2036/2003.

4. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dienā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 47, 25.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Uzņemšanas aktu.

1

(2)  OV L 126, 8.5.2001., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 838/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 52. lpp.).

2

(3)  OV L 302, 20.11.2003., 7. lpp.

3

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2045/2004

(2004. gada 29. novembris),

ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2131/93 (2) paredzēta kārtība un nosacījumi, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2131/93 (2) paredzēta kārtība un nosacījumi, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība.

| (2) | Jāizmanto jaunākie saziņas līdzekļi, lai informētu visas ieinteresētās puses Kopienā par intervences krājumu pārdošanu. Tas ļauj intervences organizācijām pārdot, izsludinot konkursu, lielāku daudzumu bez iepriekšēja Komisijas lēmuma, ņemot vērā tirgus situāciju savā dalībvalstī. Lai vienkāršotu pārdošanu eksportam, lēmumā, ar ko izsludina konkursu, nav jābūt norādei par uzglabāšanas vietu. |
| --- | --- |

(2)

Jāizmanto jaunākie saziņas līdzekļi, lai informētu visas ieinteresētās puses Kopienā par intervences krājumu pārdošanu. Tas ļauj intervences organizācijām pārdot, izsludinot konkursu, lielāku daudzumu bez iepriekšēja Komisijas lēmuma, ņemot vērā tirgus situāciju savā dalībvalstī. Lai vienkāršotu pārdošanu eksportam, lēmumā, ar ko izsludina konkursu, nav jābūt norādei par uzglabāšanas vietu.

| (3) | Dalībvalstīs, kur nav jūras ostu, pretendentiem, kas iepērk tirgū laisto labību, ir lielākas transporta izmaksas. Šo papildu izmaksu dēļ labību ir sarežģītāk eksportēt no tām dalībvalstīm, kur ir jo īpaši ilga intervences uzglabāšana un papildu izmaksas Kopienas budžetam. Atbilstoši jāparedz iespēja dažos gadījumos finansēt zemākos izdevumus transportam no uzglabāšanas vietas līdz izvešanas vietai, lai piedāvājumus konkursam varētu savstarpēji salīdzināt. Rumānijas osta Konstanca tradicionāli bija izvešanas osta Centrāleiropas valstīm pirms tās pievienojās Eiropas Savienībai. Tādēļ Konstancas osta jāiekļauj to vietu skaitā, kuras ņem vērā, aprēķinot transporta izdevumus, ko var atlīdzināt eksporta gadījumā. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstīs, kur nav jūras ostu, pretendentiem, kas iepērk tirgū laisto labību, ir lielākas transporta izmaksas. Šo papildu izmaksu dēļ labību ir sarežģītāk eksportēt no tām dalībvalstīm, kur ir jo īpaši ilga intervences uzglabāšana un papildu izmaksas Kopienas budžetam. Atbilstoši jāparedz iespēja dažos gadījumos finansēt zemākos izdevumus transportam no uzglabāšanas vietas līdz izvešanas vietai, lai piedāvājumus konkursam varētu savstarpēji salīdzināt. Rumānijas osta Konstanca tradicionāli bija izvešanas osta Centrāleiropas valstīm pirms tās pievienojās Eiropas Savienībai. Tādēļ Konstancas osta jāiekļauj to vietu skaitā, kuras ņem vērā, aprēķinot transporta izdevumus, ko var atlīdzināt eksporta gadījumā.

| (4) | Lai vienkāršotu labības pārdošanas procedūru, nodrošinājumam konkursa piedāvājumos pārdošanai gan eksportam, gan Kopienas tirgū, jābūt vienādam. |
| --- | --- |

(4)

Lai vienkāršotu labības pārdošanas procedūru, nodrošinājumam konkursa piedāvājumos pārdošanai gan eksportam, gan Kopienas tirgū, jābūt vienādam.

| (5) | Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 2131/93. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 2131/93.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības nozares pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības nozares pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 2131/93 groza šādi:

| 1) | Regulas 2. panta 2. punktā “2 000 tonnas” aizstāj ar “5 000 tonnas”. |
| --- | --- |

1)

Regulas 2. panta 2. punktā “2 000 tonnas” aizstāj ar “5 000 tonnas”.

| 2) | Ar šādu tekstu aizvieto 3. panta 1. punkta pirmo teikumu:
  “Intervences aģentūras noformē paziņojumus par konkursu saskaņā ar 12. pantu un nodrošina atbilstošu informāciju par šiem paziņojumiem, jo īpaši izliekot tos savos galvenajos birojos, kā arī savā tīmekļa vietnē vai attiecīgās ministrijas tīmekļa vietnē”. |
| --- | --- |

2)

Ar šādu tekstu aizvieto 3. panta 1. punkta pirmo teikumu:

“Intervences aģentūras noformē paziņojumus par konkursu saskaņā ar 12. pantu un nodrošina atbilstošu informāciju par šiem paziņojumiem, jo īpaši izliekot tos savos galvenajos birojos, kā arī savā tīmekļa vietnē vai attiecīgās ministrijas tīmekļa vietnē”.

| 3) | Regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | 1. daļas b) punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

3)

Regulas 7. pantu groza šādi:

a)

1. daļas b) punktu svītro;

| b) | 2a daļai pievieno šādu daļu:
  “Šajā daļā Rumānijas ostu Konstanca var uzskatīt par izvešanas vietu”. |
| --- | --- |

b)

2a daļai pievieno šādu daļu:

“Šajā daļā Rumānijas ostu Konstanca var uzskatīt par izvešanas vietu”.

| 4) | Ar šādu tekstu aizvieto 13. panta 4. punkta otro daļu:
  “Pieteikumi piedalīties konkursā ir spēkā, ja kopā ar tiem iesniegts apliecinājums, ka pretendents ir iemaksājis nodrošinājumu 5 euro par tonnu”. |
| --- | --- |

4)

Ar šādu tekstu aizvieto 13. panta 4. punkta otro daļu:

“Pieteikumi piedalīties konkursā ir spēkā, ja kopā ar tiem iesniegts apliecinājums, ka pretendents ir iemaksājis nodrošinājumu 5 euro par tonnu”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp).

2

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2046/2004

(2004. gada 29. novembris),

ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
| --- | --- |

(5)

Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 1. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 29. novembra Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

—

EUR/t

—

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9130

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9150

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9170

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9180

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2047/2004

(2004. gada 29. novembris),

ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā produktiem, kuri minēti Regulas (EEK) Nr. 1766/92 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā produktiem, kuri minēti Regulas (EEK) Nr. 1766/92 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā.

| (3) | Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Korektīvā summa jānosaka vienlaicīgi ar kompensāciju un saskaņā ar tādu pašu procedūru. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām. |
| --- | --- |

(4)

Korektīvā summa jānosaka vienlaicīgi ar kompensāciju un saskaņā ar tādu pašu procedūru. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām.

| (5) | Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Korektīvā summa iepriekš noteiktajām kompensācijām to produktu eksportam, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, izņemot iesalu, ir noteikta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 1. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regula pēdējo reizi grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 29. novembra Regulai, ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkta kods | Galamērķis | laikposms
  12 | 1. termiņš
  1 | 2. termiņš
  2 | 3. termiņš
  3 | 4. termiņš
  4 | 5. termiņš
  5 | 6. termiņš
  6 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N.B. Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |

(EUR/t)

Produkta kods

Galamērķis

laikposms

12

1. termiņš

1

2. termiņš

2

3. termiņš

3

4. termiņš

4

5. termiņš

5

6. termiņš

6

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

N.B. Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2048/2004

(2004. gada 29. novembris),

ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Iesalam piemērojamā kompensācija jāaprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Iesalam piemērojamā kompensācija jāaprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju, kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju, kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ir noteiktas kā norādīts, pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 1. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 29. novembra Regulai, ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2049/2004

(2004. gada 29. novembris),

ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu, kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu, kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), ļauj noteikt korekcijas summu attiecībā uz iesalu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 1766/92 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), ļauj noteikt korekcijas summu attiecībā uz iesalu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 1766/92 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā.

| (3) | Atbilstīgi minētajiem noteikumiem jānosaka korekcija saskaņā ar šās regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi minētajiem noteikumiem jānosaka korekcija saskaņā ar šās regulas pielikumu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 15. panta 3. punktā minētā korekcija, kas piemērojama iepriekš noteiktajām eksporta kompensācijām par iesalu, ir noteikta pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 1. decembrí.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 29. novembra Regulai, ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktu kods | Galamērķis | Laika posms
  12 | 1. termiņš
  1 | 2. termiņš
  2 | 3. termiņš
  3 | 4. termiņš
  5 | 5. termiņš
  5 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktu kods

Galamērķis

Laika posms

12

1. termiņš

1

2. termiņš

2

3. termiņš

3

4. termiņš

5

5. termiņš

5

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktu kods | Galamērķis | 6. termiņš
  6 | 7. termiņš
  7 | 8. termiņš
  8 | 9. termiņš
  9 | 10. termiņš
  10 | 11. termiņš
  11 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktu kods

Galamērķis

6. termiņš

6

7. termiņš

7

8. termiņš

8

9. termiņš

9

10. termiņš

10

11. termiņš

11

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2050/2004

(2004. gada 29. novembris),

ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1974. gada 21. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2681/74 par Kopienas finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu piegādi pārtikas palīdzībā (3), 2. pantā paredzēts, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa sedz to izdevumu daļu, kas atbilst eksporta kompensācijām, kādas attiecīgajā jomā noteiktas saskaņā ar Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1974. gada 21. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2681/74 par Kopienas finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu piegādi pārtikas palīdzībā (3), 2. pantā paredzēts, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa sedz to izdevumu daļu, kas atbilst eksporta kompensācijām, kādas attiecīgajā jomā noteiktas saskaņā ar Kopienas noteikumiem.

| (2) | Lai vienkāršotu budžeta izstrādi un pārvaldīšanu attiecībā uz Kopienas darbībām pārtikas palīdzībā un ļautu dalībvalstīm būt informētām par Kopienas iesaistes līmeni valsts darbībās pārtikas palīdzības jomā, ir jānosaka par šīm darbībām piešķiramo kompensāciju apjoms. |
| --- | --- |

(2)

Lai vienkāršotu budžeta izstrādi un pārvaldīšanu attiecībā uz Kopienas darbībām pārtikas palīdzībā un ļautu dalībvalstīm būt informētām par Kopienas iesaistes līmeni valsts darbībās pārtikas palīdzības jomā, ir jānosaka par šīm darbībām piešķiramo kompensāciju apjoms.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantā un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā paredzētos vispārējos noteikumus un piemērošanas noteikumus attiecībā uz eksporta kompensācijām minētajās operācijās piemēro mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantā un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā paredzētos vispārējos noteikumus un piemērošanas noteikumus attiecībā uz eksporta kompensācijām minētajās operācijās piemēro mutatis mutandis.

| (4) | Īpašie kritēriji, kas jāņem vērā rīsu eksporta kompensācijas aprēķināšanā, ir definēti Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Īpašie kritēriji, kas jāņem vērā rīsu eksporta kompensācijas aprēķināšanā, ir definēti Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumiem, kas paredzēti starptautisku konvenciju vai citu papildu programmu, kā arī citu Kopienas bezmaksas piegāžu ietvaros, labības un rīsu nozares produktiem piemērojamās kompensācijas ir noteiktas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 1. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 411/2002 (OV L 62, 5.3.2002., 27. lpp.).

2

(3)  OV L 288, 25.10.1974., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 29. novembra Regulai, ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkta kods | Kompensāciju summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 54,39 |
| 1102 20 10 9400 | 46,62 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 69,93 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Produktu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987, 1 lpp.). |

(EUR/t)

Produkta kods

Kompensāciju summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

54,39

1102 20 10 9400

46,62

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

69,93

1104 12 90 9100

0,00

NB: Produktu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987, 1 lpp.).

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/29

---

Informācija, kas attiecas uz Eiropas Kopienas un Indijas Republikas Nolīgumu par sadarbību un savstarpēju administratīvu palīdzību muitas lietās stāšanos spēkā

Tā kā Nolīguma 22. pantā paredzētās procedūras pabeidza 2004. gada 29. oktobrī, Eiropas Kopienas un Indijas Republikas Nolīgumu par sadarbību un savstarpēju administratīvu palīdzību muitas lietās (1) stājas spēkā 2004. gada 1. novembrī.

---

(1)  OV L 304, 30.9.2004., 25. lpp.

---

Komisija

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/30

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 19. novembris),

ar ko izbeidz pārbaudes procedūru par šķēršļiem tirdzniecībā, ko rada Kanādas tirdzniecības prakse attiecībā uz noteiktām vīnu ģeogrāfiskas izcelsmes norādēm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4388)

(2004/806/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (1), un it īpaši tās 11. panta 1. punktu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | CIVB (Conseil interprofessionel du vin de Bordeaux)2001. gada 6. decembrī iesniedza sūdzību, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 3286/94 (še turpmāk – “Regula”) 4. pantu. |
| --- | --- |

(1)

CIVB (Conseil interprofessionel du vin de Bordeaux)2001. gada 6. decembrī iesniedza sūdzību, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 3286/94 (še turpmāk – “Regula”) 4. pantu.

| (2) | CIVB apgalvoja, ka Kopienas “Bordeaux” un “Médoc” vīnu pārdošanu Kanādā kavē vairāki tirdzniecības šķēršļi regulas 2. panta 1. punkta nozīmē, t.i., “trešās valsts ieviesta vai saglabāta tirdzniecības prakse, attiecībā uz kuru starptautiskās tirdzniecības noteikumi paredz rīcības tiesības”. |
| --- | --- |

(2)

CIVB apgalvoja, ka Kopienas “Bordeaux” un “Médoc” vīnu pārdošanu Kanādā kavē vairāki tirdzniecības šķēršļi regulas 2. panta 1. punkta nozīmē, t.i., “trešās valsts ieviesta vai saglabāta tirdzniecības prakse, attiecībā uz kuru starptautiskās tirdzniecības noteikumi paredz rīcības tiesības”.

| (3) | Minētais šķērslis izriet no Kanādas Likuma par preču zīmēm C-57 grozījumiem, ar kuru attiecīgajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (“Bordeaux” un “Médoc”) nepiešķir tādu aizsardzību, kas atbilstu aizsardzības prasībām, kuras noteiktas PTO Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS), attiecībā uz vīnu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. |
| --- | --- |

(3)

Minētais šķērslis izriet no Kanādas Likuma par preču zīmēm C-57 grozījumiem, ar kuru attiecīgajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (“Bordeaux” un “Médoc”) nepiešķir tādu aizsardzību, kas atbilstu aizsardzības prasībām, kuras noteiktas PTO Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS), attiecībā uz vīnu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

| (4) | Komisija nolēma, ka sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu pārbaudes procedūras uzsākšanu. Attiecīgs paziņojums tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(4)

Komisija nolēma, ka sūdzībā bija pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu pārbaudes procedūras uzsākšanu. Attiecīgs paziņojums tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (5) | Izmeklēšana apstiprināja sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka Kanādas Likuma par preču zīmēm C-57 grozījumi ir pretrunā TRIPS 23. panta 1. un 2. punktam, kā arī 24. panta 3. punktam (tā sauktajai pārtraukšanas klauzulai), un šādas pretrunas nevar attaisnot, pamatojoties uz izņēmumu saskaņā ar TRIPs 24. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Izmeklēšana apstiprināja sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka Kanādas Likuma par preču zīmēm C-57 grozījumi ir pretrunā TRIPS 23. panta 1. un 2. punktam, kā arī 24. panta 3. punktam (tā sauktajai pārtraukšanas klauzulai), un šādas pretrunas nevar attaisnot, pamatojoties uz izņēmumu saskaņā ar TRIPs 24. panta 6. punktu.

| (6) | Pārbaudes procedūras gaitā tika secināts arī, ka C-57 grozījumi sūdzības iesniedzējam var radīt negatīvu ietekmi uz tirdzniecību regulas 2. panta 4. punkta un 10. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(6)

Pārbaudes procedūras gaitā tika secināts arī, ka C-57 grozījumi sūdzības iesniedzējam var radīt negatīvu ietekmi uz tirdzniecību regulas 2. panta 4. punkta un 10. panta 4. punkta nozīmē.

| (7) | Padomdevēja komiteja, kas izveidota ar Regulu, 2003. gada 12. februārī apsprieda nobeiguma ziņojumu par pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(7)

Padomdevēja komiteja, kas izveidota ar Regulu, 2003. gada 12. februārī apsprieda nobeiguma ziņojumu par pārbaudes procedūru.

| (8) | Komisija 2003. gada 24. aprīlī parafēja divpusēju nolīgumu ar Kanādu par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību, kurš, stājoties spēkā, paredzēja galīgi atcelt nosaukumus, kas minēti kā “sugas” nosaukumi Kanādā, to skaitā “Bordeaux”, “Médoc” un “Medoc”. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2003. gada 24. aprīlī parafēja divpusēju nolīgumu ar Kanādu par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību, kurš, stājoties spēkā, paredzēja galīgi atcelt nosaukumus, kas minēti kā “sugas” nosaukumi Kanādā, to skaitā “Bordeaux”, “Médoc” un “Medoc”.

| (9) | Komisija 2003. gada 9. jūlijā nolēma (3) uz laiku apturēt pārbaudes procedūru, lai to izbeigtu, tiklīdz Kanāda faktiski šos nosaukumus izsvītros no sugas nosaukumu saraksta, kas ietverts C-57 grozījumos. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2003. gada 9. jūlijā nolēma (3) uz laiku apturēt pārbaudes procedūru, lai to izbeigtu, tiklīdz Kanāda faktiski šos nosaukumus izsvītros no sugas nosaukumu saraksta, kas ietverts C-57 grozījumos.

| (10) | Padome 2003. gada 30. jūlijā Eiropas Kopienas vārdā apstiprināja divpusēja nolīguma noslēgšanu ar Kanādu par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību (4). Divpusējais nolīgums stājās spēka 2004. gada 1. jūnijā (5). |
| --- | --- |

(10)

Padome 2003. gada 30. jūlijā Eiropas Kopienas vārdā apstiprināja divpusēja nolīguma noslēgšanu ar Kanādu par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību (4). Divpusējais nolīgums stājās spēka 2004. gada 1. jūnijā (5).

| (11) | Ar Lēmumu par grozījumiem Likuma par preču zīmēm 11.18. iedaļas 3. un 4. apakšiedaļā (6) Kanāda nosaukumus “Bordeaux”, “Médoc” un “Medoc” izsvītroja no sugas nosaukumu saraksta, kas ietverts C-57 grozījumos. |
| --- | --- |

(11)

Ar Lēmumu par grozījumiem Likuma par preču zīmēm 11.18. iedaļas 3. un 4. apakšiedaļā (6) Kanāda nosaukumus “Bordeaux”, “Médoc” un “Medoc” izsvītroja no sugas nosaukumu saraksta, kas ietverts C-57 grozījumos.

| (12) | Tādējādi ir lietderīgi izbeigt pārbaudes procedūru, |
| --- | --- |

(12)

Tādējādi ir lietderīgi izbeigt pārbaudes procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

Vienīgais pants

Pārbaudes procedūra attiecībā uz šķēršļiem tirdzniecībā, ko rada Kanādas tirdzniecības prakse attiecībā uz noteiktām vīnu ģeogrāfiskas izcelsmes norādēm, ar šo tiek izbeigta.

Briselē, 2004. gada 19. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp., Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 356/95, (OV L 41, 23.2.1995., 3. lpp.).

1

(2)  OV C 124, 25.5.2002., 6. lpp.

2

(3)  OV L 170, 9.7.2003., 29. lpp.

3

(4)  OV L 35, 6.2.2004., 1. lpp.

4

(5)  Divpusējā nolīguma 41. pants paredz, ka: “Šis Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā Līgumslēdzējas puses ir apmainījušās ar diplomātiskajām notām, apstiprinot to, ka pušu iekšējās procedūras attiecībā uz šā Nolīguma stāšanos spēkā ir pabeigtas”. EK notu iesniedza 2003. gada 16. septembrī, un Kanādas atbilde tika iesniegta 2004. gada 26. aprīlī.

5

(6)  Rūpniecības departaments Lēmumu par grozījumiem Likuma par preču zīmēm 11.18. iedaļas 3. un 4. apakšiedaļā publicējis2004. gada 5. maijaCanada Gazette 2. sadaļā. Lēmums stājās spēkā tā reģistrācijas dienā, kas bija 2004. gada 22. aprīlis.

6

Lēmumu par grozījumiem Likuma par preču zīmēm 11.18. iedaļas 3. un 4. apakšiedaļā publicējis

Canada Gazette

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 29. novembris),

ar ko groza Lēmumu 97/252/EK attiecībā uz Krievijas iekļaušanu to trešo valstu uzņēmumu pagaidu sarakstos, no kuriem dalībvalstīs atļauj ievest pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4445)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2004/807/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. jūnija Lēmumu 95/408/EK par nosacījumiem, ar kādiem uz pārejas periodu izstrādā pagaidu sarakstus ar trešo valstu uzņēmumiem, no kuriem dalībvalstis atļauj ievest noteiktus dzīvnieku izcelsmes produktus, zvejniecības produktus vai dzīvas gliemenes (1), un jo īpaši tā 2. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1997. gada 25. marta Lēmumā 97/252/EK, ar ko izveido to trešo valstu uzņēmumu pagaidu sarakstus, no kuriem dalībvalstis atļauj ievest pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), noteikti pagaidu saraksti ar tiem trešo valstu uzņēmumiem, no kuriem dalībvalstis atļauj ievest pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1997. gada 25. marta Lēmumā 97/252/EK, ar ko izveido to trešo valstu uzņēmumu pagaidu sarakstus, no kuriem dalībvalstis atļauj ievest pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), noteikti pagaidu saraksti ar tiem trešo valstu uzņēmumiem, no kuriem dalībvalstis atļauj ievest pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā.

| (2) | Krievija nosūtījusi sarakstu, kurā iekļauti uzņēmumi, kas ražo pienu un piena produktus lietošanai pārtikā, un ko atbildīgās iestādes sertificē kā atbilstošus Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Krievija nosūtījusi sarakstu, kurā iekļauti uzņēmumi, kas ražo pienu un piena produktus lietošanai pārtikā, un ko atbildīgās iestādes sertificē kā atbilstošus Kopienas noteikumiem.

| (3) | Tādēļ šos uzņēmumus jāiekļauj sarakstos, kas paredzēti Lēmumā 97/252/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ šos uzņēmumus jāiekļauj sarakstos, kas paredzēti Lēmumā 97/252/EK.

| (4) | Ievedumiem no šādiem uzņēmumiem nevar piemērot samazinātas fiziskās pārbaudes saskaņā ar Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (3). |
| --- | --- |

(4)

Ievedumiem no šādiem uzņēmumiem nevar piemērot samazinātas fiziskās pārbaudes saskaņā ar Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (3).

| (5) | Attiecīgi jāgroza Lēmums 97/252/EK. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi jāgroza Lēmums 97/252/EK.

| (6) | Šajā Lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā Lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 97/252/EK pielikumu groza saskaņā ar šī Lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis Lēmums stājas spēkā 2004. gada 3. decembrī.

3. pants

Šis Lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2004. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

David BYRNE

---

(1)  OV L 243, 11.10.1995., 17. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.).

1

(2)  OV L 101, 18.4.1997., 46. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/59/EK (OV L 23, 28.1.2003., 28. lpp.).

2

(3)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Pielikumā iekļauj šādu tekstu saskaņā ar ISO kodu alfabētiskā secībā.

“País: Rusia / Země: Rusko / Land: Rusland / Land: Russland / Riik: Venemaa / Χώρα: Ρωσία / Country: Russia / Pays: Russie / Paese: Russia / Valsts: Krievija / Šalis: Rusija / Ország: Oroszország / Pajjiż: Russja / Land: Risland / Państwo: Rosja / País: Rússia / Krajina: Rusko / Država: Rusija / Maa: Venäjä / Land: Ryssland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1PM-77/2 | PJSC “Lianozovo Dairy” | Moscow | Moscow | | |
| 1PM-22/1 | “Altayholod” Ltd | Barnaul | Altayskiy territory | | |
| 1PM-48/3 | PJSC “Lipetskiy hladokombinat” | Lipetsk | Lipetskiy region” | | |

1

2

3

4

5

6

1PM-77/2

PJSC “Lianozovo Dairy”

Moscow

Moscow

1PM-22/1

“Altayholod” Ltd

Barnaul

Altayskiy territory

1PM-48/3

PJSC “Lipetskiy hladokombinat”

Lipetsk

Lipetskiy region”

---

Eiropas Centrālā banka

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/34

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2004. gada 16. jūlijs)

par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu

(ECB/2004/15)

(2004/808/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 5.1. pantu, 12.1. pantu un 14.3. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai pildītu savus uzdevumus, Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) vajadzīga visaptveroša un droša maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistika un starptautisko rezervju matrica, kas rāda galvenās pozīcijas, kuras ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus euro zonā. |
| --- | --- |

(1)

Lai pildītu savus uzdevumus, Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) vajadzīga visaptveroša un droša maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistika un starptautisko rezervju matrica, kas rāda galvenās pozīcijas, kuras ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus euro zonā.

| (2) | Statūtu 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) ar valstu centrālo banku (VCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām iestādēm, kas nav VCB, vai tieši no uzņēmējiem. Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā tā sadarbojas ar Kopienas iestādēm vai organizācijām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām. Statūtu 5.2. pantā noteikts, ka VCB, ciktāl tas iespējams, veic 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus. |
| --- | --- |

(2)

Statūtu 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) ar valstu centrālo banku (VCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām iestādēm, kas nav VCB, vai tieši no uzņēmējiem. Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā tā sadarbojas ar Kopienas iestādēm vai organizācijām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām. Statūtu 5.2. pantā noteikts, ka VCB, ciktāl tas iespējams, veic 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus.

| (3) | Informāciju, kas vajadzīga ECB prasību izpildei maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikai, var vākt un/vai apkopot kompetentās iestādes, kas nav VCB. Tādēļ dažiem uzdevumiem, kas jāveic saskaņā ar šo pamatnostādni, vajadzīga ECB vai VCB sadarbība ar šādām kompetentajām iestādēm atbilstoši Statūtu 5.1. pantam. Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), 4. pantā prasīts, lai dalībvalstis no Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS. |
| --- | --- |

(3)

Informāciju, kas vajadzīga ECB prasību izpildei maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikai, var vākt un/vai apkopot kompetentās iestādes, kas nav VCB. Tādēļ dažiem uzdevumiem, kas jāveic saskaņā ar šo pamatnostādni, vajadzīga ECB vai VCB sadarbība ar šādām kompetentajām iestādēm atbilstoši Statūtu 5.1. pantam. Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), 4. pantā prasīts, lai dalībvalstis no Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS.

| (4) | Daļa no vajadzīgās statistikas informācijas saistīta ar maksājumu bilances finanšu kontu, saistītajiem ienākumiem un starptautisko investīciju stāvokli, par ko Eurosistēmai ir galvenā atbildība. Lai varētu izpildīt pienākumu palīdzēt ECB šajā jomā, jāsagādā VCB vajadzīgā statistikas pieredze, jo īpaši attiecībā uz koncepcijām, metodiku un datu vākšanu, apkopošanu, analīzi un nosūtīšanu. Īrijā attiecīgo statistikas informāciju vāc un apkopo Centrālais statistikas birojs (CSO). Lai izpildītu ECB statistikas prasības, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland un CSO savā starpā jāsadarbojas, kā noteikts 2004. gada 16. jūlija Ieteikumā ECB/2004/16 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas ziņošanu maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas, un starptautisko rezervju matricas jomā (2). Ieteikums ECB/2004/16 adresēts arī Ufficio Italiano dei Cambi, kas kopā ar Banca d'Itali ir atbildīga par attiecīgās statistikas informācijas vākšanu un apkopošanu Itālijā. |
| --- | --- |

(4)

Daļa no vajadzīgās statistikas informācijas saistīta ar maksājumu bilances finanšu kontu, saistītajiem ienākumiem un starptautisko investīciju stāvokli, par ko Eurosistēmai ir galvenā atbildība. Lai varētu izpildīt pienākumu palīdzēt ECB šajā jomā, jāsagādā VCB vajadzīgā statistikas pieredze, jo īpaši attiecībā uz koncepcijām, metodiku un datu vākšanu, apkopošanu, analīzi un nosūtīšanu. Īrijā attiecīgo statistikas informāciju vāc un apkopo Centrālais statistikas birojs (CSO). Lai izpildītu ECB statistikas prasības, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland un CSO savā starpā jāsadarbojas, kā noteikts 2004. gada 16. jūlija Ieteikumā ECB/2004/16 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas ziņošanu maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas, un starptautisko rezervju matricas jomā (2). Ieteikums ECB/2004/16 adresēts arī Ufficio Italiano dei Cambi, kas kopā ar Banca d'Itali ir atbildīga par attiecīgās statistikas informācijas vākšanu un apkopošanu Itālijā.

| (5) | Kopš 2003. gada 2. maija Pamatnostādnes ECB/2003/7 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas ziņošanu maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu statistikas, un starptautisko rezervju matricas jomā (3) pieņemšanas panākts ievērojams progress attiecībā uz jaunām prasībām, kā arī datu vākšanas un apkopošanas metodēm euro zonā. Tādēļ Pamatnostādne ECB/2003/7 jāaizstāj ar šo pamatnostādni. |
| --- | --- |

(5)

Kopš 2003. gada 2. maija Pamatnostādnes ECB/2003/7 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas ziņošanu maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu statistikas, un starptautisko rezervju matricas jomā (3) pieņemšanas panākts ievērojams progress attiecībā uz jaunām prasībām, kā arī datu vākšanas un apkopošanas metodēm euro zonā. Tādēļ Pamatnostādne ECB/2003/7 jāaizstāj ar šo pamatnostādni.

| (6) | Ievērojot grūtības portfeļieguldījumu statistikas apkopošanā, plūsmu un krājumu un saistīto ienākumu plūsmu pareizā identifikācijā, tika uzskatīts par vajadzīgu izveidot kopīgas pieejas šīs informācijas vākšanai euro zonā. Portfeļieguldījumu vākšanas sistēmām euro zonā no 2008. gada marta jāatbilst kopējam standartam, t.i., vienam no četriem modeļiem, kas ir obligāti saistīti ar ceturkšņa krājumu vākšanu uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata, kā noteikts VI pielikumā ietvertajā tabulā. Centralizētās vērtspapīru datu bāzes (CSDB) darbība tiek uzskatīta par būtisku priekšnoteikumu tam, lai jaunās vākšanas sistēmas kļūtu darboties spējīgas. Tādēļ, ja CSDB projekta 1. fāzes “Projekta pabeigšanas dokuments” netiks iesniegts Padomei ar ECBS Statistikas komitejas (turpmāk tekstā – “STC”) starpniecību līdz 2005. gada marta beigām, šis termiņš (un citām ar portfeļieguldījumiem saistītām prasībām piemērojamie termiņi) tiks attālināts par tik lielu laika posmu, cik vēlu notiks iesniegšana. ECBS līdz 2006. gada vidum arī jānovērtē, vai vērtspapīru informācija CSDB un sistēma datu apmaiņai ar dalībvalstīm ir pietiekama, lai VCB vai, attiecīgā gadījumā, citas kompetentās statistikas iestādes varētu atbilst šajā pamatnostādnē noteiktajām kvalitātes prasībām. Lai atbilstu prasībām saistībā ar euro zonas rezidentu emitētajiem portfeļieguldījumu vērtspapīriem, kas iedalīti pēc emitentu sektoriem, CSDB informāciju ECB sniedz VCB vismaz 15 mēnešus pirms pārskata dienām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot grūtības portfeļieguldījumu statistikas apkopošanā, plūsmu un krājumu un saistīto ienākumu plūsmu pareizā identifikācijā, tika uzskatīts par vajadzīgu izveidot kopīgas pieejas šīs informācijas vākšanai euro zonā. Portfeļieguldījumu vākšanas sistēmām euro zonā no 2008. gada marta jāatbilst kopējam standartam, t.i., vienam no četriem modeļiem, kas ir obligāti saistīti ar ceturkšņa krājumu vākšanu uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata, kā noteikts VI pielikumā ietvertajā tabulā. Centralizētās vērtspapīru datu bāzes (CSDB) darbība tiek uzskatīta par būtisku priekšnoteikumu tam, lai jaunās vākšanas sistēmas kļūtu darboties spējīgas. Tādēļ, ja CSDB projekta 1. fāzes “Projekta pabeigšanas dokuments” netiks iesniegts Padomei ar ECBS Statistikas komitejas (turpmāk tekstā – “STC”) starpniecību līdz 2005. gada marta beigām, šis termiņš (un citām ar portfeļieguldījumiem saistītām prasībām piemērojamie termiņi) tiks attālināts par tik lielu laika posmu, cik vēlu notiks iesniegšana. ECBS līdz 2006. gada vidum arī jānovērtē, vai vērtspapīru informācija CSDB un sistēma datu apmaiņai ar dalībvalstīm ir pietiekama, lai VCB vai, attiecīgā gadījumā, citas kompetentās statistikas iestādes varētu atbilst šajā pamatnostādnē noteiktajām kvalitātes prasībām. Lai atbilstu prasībām saistībā ar euro zonas rezidentu emitētajiem portfeļieguldījumu vērtspapīriem, kas iedalīti pēc emitentu sektoriem, CSDB informāciju ECB sniedz VCB vismaz 15 mēnešus pirms pārskata dienām.

| (7) | Ziņošana par euro zonas rezidentu pret citu euro zonas dalībvalstu rezidentu darījumu datiem un aktīvu un/vai saistību pozīcijām ir nepieciešama, lai izpildītu ECB statistikas prasības portfeļieguldījumu (un saistīto ienākumu) jomā. Datus izmanto, lai apkopotu euro zonas summētos darījumus un portfeļieguldījumu saistību pozīcijas un portfeļieguldījumu ienākumu debetus. Tas ir saskaņā ar valstu prasībām vai izveidoto praksi. |
| --- | --- |

(7)

Ziņošana par euro zonas rezidentu pret citu euro zonas dalībvalstu rezidentu darījumu datiem un aktīvu un/vai saistību pozīcijām ir nepieciešama, lai izpildītu ECB statistikas prasības portfeļieguldījumu (un saistīto ienākumu) jomā. Datus izmanto, lai apkopotu euro zonas summētos darījumus un portfeļieguldījumu saistību pozīcijas un portfeļieguldījumu ienākumu debetus. Tas ir saskaņā ar valstu prasībām vai izveidoto praksi.

| (8) | VCB būs pieejama CSDB, ko nākotnē izmantos daudziem dažādiem statistikas (apkopošanas un izstrādāšanas) un ārpusstatistikas (ekonomiskās, finanšu stabilitātes vai operāciju analīzes) mērķiem. Datu saturs būs pieejams kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, ievērojot juridiskos ierobežojumus. Tas īpaši palīdzēs tām izstrādāt vajadzīgos datus euro zonas darījumu un pozīciju statistikas apkopošanai attiecībā uz portfeļieguldījumiem. Jo īpaši, apvienojot CSDB informāciju un datus, kas vākti uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata, ir jābūt iespējai precīzi apkopot darījumus un pozīcijas saistībā ar portfeļieguldījumu vērtspapīriem, kurus emitenti ir euro zonas rezidenti un turētāji ir citu euro zonas dalībvalstu rezidenti. Tas beidzot ļaus apkopot datus par euro zonas portfeļieguldījumu saistībām pēc sektoru iedalījuma. |
| --- | --- |

(8)

VCB būs pieejama CSDB, ko nākotnē izmantos daudziem dažādiem statistikas (apkopošanas un izstrādāšanas) un ārpusstatistikas (ekonomiskās, finanšu stabilitātes vai operāciju analīzes) mērķiem. Datu saturs būs pieejams kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, ievērojot juridiskos ierobežojumus. Tas īpaši palīdzēs tām izstrādāt vajadzīgos datus euro zonas darījumu un pozīciju statistikas apkopošanai attiecībā uz portfeļieguldījumiem. Jo īpaši, apvienojot CSDB informāciju un datus, kas vākti uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata, ir jābūt iespējai precīzi apkopot darījumus un pozīcijas saistībā ar portfeļieguldījumu vērtspapīriem, kurus emitenti ir euro zonas rezidenti un turētāji ir citu euro zonas dalībvalstu rezidenti. Tas beidzot ļaus apkopot datus par euro zonas portfeļieguldījumu saistībām pēc sektoru iedalījuma.

| (9) | Tā kā euro zonas maksājumu bilanci un starptautisko investīciju bilanci izmanto, euro zonas ceturkšņa finanšu kontā apkopojot “pārējās pasaules” kontu, starptautisko investīciju bilances datus vajag apkopot ik ceturksni. Bez tam, euro zonas finanšu konta un monetārās analīzes sakarā vajadzīgs nošķirt noguldījumus no aizdevumiem un identificēt pārējos ieguldījumus. Turklāt euro zonas tiešo ārvalstu investīciju pašu krājumu vērtēšanai vajadzīgs papildu iedalījums, nošķirot biržas sarakstā iekļautās ieguldījumu sabiedrības un biržas sarakstā neiekļautās ieguldījumu sabiedrības. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā euro zonas maksājumu bilanci un starptautisko investīciju bilanci izmanto, euro zonas ceturkšņa finanšu kontā apkopojot “pārējās pasaules” kontu, starptautisko investīciju bilances datus vajag apkopot ik ceturksni. Bez tam, euro zonas finanšu konta un monetārās analīzes sakarā vajadzīgs nošķirt noguldījumus no aizdevumiem un identificēt pārējos ieguldījumus. Turklāt euro zonas tiešo ārvalstu investīciju pašu krājumu vērtēšanai vajadzīgs papildu iedalījums, nošķirot biržas sarakstā iekļautās ieguldījumu sabiedrības un biržas sarakstā neiekļautās ieguldījumu sabiedrības.

| (10) | Euro starptautiskās lomas analīzes gada pārskata sastādīšanai vajadzīgi statistikas dati par parāda vērtspapīru darījumiem un pozīcijām, kas iedalīti pēc valūtas, lai novērtētu euro kā ieguldījumu valūtas lomu. |
| --- | --- |

(10)

Euro starptautiskās lomas analīzes gada pārskata sastādīšanai vajadzīgi statistikas dati par parāda vērtspapīru darījumiem un pozīcijām, kas iedalīti pēc valūtas, lai novērtētu euro kā ieguldījumu valūtas lomu.

| (11) | Euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas un starptautisko rezervju matricas kvalitātes novērtēšanas sistēma jāievieš, ciktāl tas ir iespējams, atbilstoši “Datu kvalitātes vērtēšanas sistēmai”, ko izveidojis Starptautiskais valūtas fonds (SVF). Valstu centrālajām bankām sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, attiecīgā gadījumā jānovērtē to datu kvalitāte, kurus tās sniedz. Tiks noteikti attiecīgi datu kvalitātes vērtēšanas kritēriji, tostarp laicīgums, precizitāte, pamatotība, iekšējā un ārējā konsekvence un uzticamība. |
| --- | --- |

(11)

Euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas un starptautisko rezervju matricas kvalitātes novērtēšanas sistēma jāievieš, ciktāl tas ir iespējams, atbilstoši “Datu kvalitātes vērtēšanas sistēmai”, ko izveidojis Starptautiskais valūtas fonds (SVF). Valstu centrālajām bankām sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, attiecīgā gadījumā jānovērtē to datu kvalitāte, kurus tās sniedz. Tiks noteikti attiecīgi datu kvalitātes vērtēšanas kritēriji, tostarp laicīgums, precizitāte, pamatotība, iekšējā un ārējā konsekvence un uzticamība.

| (12) | VCB pārsūta ECB konfidenciālu statistikas informāciju tādā apmērā un tik sīki izstrādātu, cik vajadzīgs ECBS uzdevumu pildīšanai. Ja statistikas informācijas, kas apzīmēta kā konfidenciāla, avoti ir kompetentās iestādes, kuras nav VCB, ECB attiecīgo informāciju var izmantot ierobežoti tādā mērā, lai veiktu ar ECBS saistītos statistikas uzdevumus. |
| --- | --- |

(12)

VCB pārsūta ECB konfidenciālu statistikas informāciju tādā apmērā un tik sīki izstrādātu, cik vajadzīgs ECBS uzdevumu pildīšanai. Ja statistikas informācijas, kas apzīmēta kā konfidenciāla, avoti ir kompetentās iestādes, kuras nav VCB, ECB attiecīgo informāciju var izmantot ierobežoti tādā mērā, lai veiktu ar ECBS saistītos statistikas uzdevumus.

| (13) | Jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmainīs pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs ziņotāju pienākumus dalībvalstīs. Pielietojot šo procedūru, vērā ņem STC viedokļus. VCB drīkst ierosināt šādus tehniskus grozījumus attiecībā uz šīs pamatnostādnes pielikumiem ar STC starpniecību. |
| --- | --- |

(13)

Jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmainīs pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs ziņotāju pienākumus dalībvalstīs. Pielietojot šo procedūru, vērā ņem STC viedokļus. VCB drīkst ierosināt šādus tehniskus grozījumus attiecībā uz šīs pamatnostādnes pielikumiem ar STC starpniecību.

| (14) | Saskaņā ar Statūtu 12.1. un 14.3. pantu, ECB pamatnostādnes ir neatņemama Kopienas tiesību sastāvdaļa, |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Statūtu 12.1. un 14.3. pantu, ECB pamatnostādnes ir neatņemama Kopienas tiesību sastāvdaļa,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē:

| — | “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura ir ieviesusi vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu, |
| --- | --- |

—

“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura ir ieviesusi vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu,

| — | terminam “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā, |
| --- | --- |

—

terminam “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā,

| — | “euro zona” ir iesaistīto dalībvalstu ekonomiskā teritorija un ECB. Teritorijas, kas ir daļa no euro zonas dalībvalstīm, vai valstis, kas ir saistītas ar euro zonas dalībvalstīm, ir norādītas II pielikuma 10. tabulā, |
| --- | --- |

—

“euro zona” ir iesaistīto dalībvalstu ekonomiskā teritorija un ECB. Teritorijas, kas ir daļa no euro zonas dalībvalstīm, vai valstis, kas ir saistītas ar euro zonas dalībvalstīm, ir norādītas II pielikuma 10. tabulā,

| — | “Eurosistēma” ir iesaistīto dalībvalstu VCB un ECB, |
| --- | --- |

—

“Eurosistēma” ir iesaistīto dalībvalstu VCB un ECB,

| — | “pārrobežu darījums” ir darījums, kas pilnībā vai daļēji rada vai dzēš prasības vai parādus, vai darījums, kas nozīmē tiesību uz objektu pāreju starp euro zonas un ārpus euro zonas rezidentiem, |
| --- | --- |

—

“pārrobežu darījums” ir darījums, kas pilnībā vai daļēji rada vai dzēš prasības vai parādus, vai darījums, kas nozīmē tiesību uz objektu pāreju starp euro zonas un ārpus euro zonas rezidentiem,

| — | “pārrobežu pozīcijas” ir finanšu prasību un finanšu saistību krājums pret ārpus euro zonas rezidentiem. Pārrobežu pozīcijas ietver arī i) zemi, citus materiālos neražotos aktīvus un citus nekustamus aktīvus, kas fiziski atrodas ārpus euro zonas un pieder euro zonas rezidentiem un/vai atrodas euro zonā un pieder ārpus euro zonas rezidentiem; un ii) zelta monētas un speciālās aizņēmumu tiesības (SDR), kas pieder euro zonas rezidentiem.
  Tomēr tādā mērā, cik vajadzīgs, lai apkopotu portfeļieguldījumu kontu un portfeļieguldījumu ienākumu kontu maksājumu bilances statistikā un portfeļieguldījumu kontu starptautisko investīciju bilances statistikā, kas aptver euro zonu, termini “pārrobežu pozīcijas” un “pārrobežu darījumi” iekļauj arī euro zonas rezidentu pozīcijas un darījumus ar aktīviem un/vai pasīviem pret citu euro zonas dalībvalstu rezidentiem, |
| --- | --- |

—

“pārrobežu pozīcijas” ir finanšu prasību un finanšu saistību krājums pret ārpus euro zonas rezidentiem. Pārrobežu pozīcijas ietver arī i) zemi, citus materiālos neražotos aktīvus un citus nekustamus aktīvus, kas fiziski atrodas ārpus euro zonas un pieder euro zonas rezidentiem un/vai atrodas euro zonā un pieder ārpus euro zonas rezidentiem; un ii) zelta monētas un speciālās aizņēmumu tiesības (SDR), kas pieder euro zonas rezidentiem.

Tomēr tādā mērā, cik vajadzīgs, lai apkopotu portfeļieguldījumu kontu un portfeļieguldījumu ienākumu kontu maksājumu bilances statistikā un portfeļieguldījumu kontu starptautisko investīciju bilances statistikā, kas aptver euro zonu, termini “pārrobežu pozīcijas” un “pārrobežu darījumi” iekļauj arī euro zonas rezidentu pozīcijas un darījumus ar aktīviem un/vai pasīviem pret citu euro zonas dalībvalstu rezidentiem,

| — | “rezerves aktīvi” ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasījumi, kuru turētājs ir Eurosistēma pret ārpus euro zonas rezidentiem un kuri ir denominēti valūtās, kas nav euro, plus zelts, rezerves pozīcijas SVF un SDR turējumā; |
| --- | --- |

—

“rezerves aktīvi” ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasījumi, kuru turētājs ir Eurosistēma pret ārpus euro zonas rezidentiem un kuri ir denominēti valūtās, kas nav euro, plus zelts, rezerves pozīcijas SVF un SDR turējumā;

| — | “citi ārvalstu valūtas aktīvi” ir: i) tādi Eurosistēmas prasījumi pret ārpus euro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav euro; un ii) tādi Eurosistēmas prasījumi pret ārpus euro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav euro, un kuri neatbilst rezerves aktīvu likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem, |
| --- | --- |

—

“citi ārvalstu valūtas aktīvi” ir: i) tādi Eurosistēmas prasījumi pret ārpus euro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav euro; un ii) tādi Eurosistēmas prasījumi pret ārpus euro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav euro, un kuri neatbilst rezerves aktīvu likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem,

| — | “ar rezervēm saistītas saistības” ir iepriekš noteiktās un iespējamās īstermiņa neto pārmaiņas Eurosistēmā, līdzīgas Eurosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eurosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem, |
| --- | --- |

—

“ar rezervēm saistītas saistības” ir iepriekš noteiktās un iespējamās īstermiņa neto pārmaiņas Eurosistēmā, līdzīgas Eurosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eurosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem,

| — | “maksājumu bilance” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu darījumiem pārskata laika posmā, |
| --- | --- |

—

“maksājumu bilance” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu darījumiem pārskata laika posmā,

| — | “starptautisko rezervju matrica” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par rezerves aktīvu, citu ārzemju valūtas aktīvu un ar rezervēm saistītu saistību krājumiem Eurosistēmā pārskata dienā, |
| --- | --- |

—

“starptautisko rezervju matrica” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par rezerves aktīvu, citu ārzemju valūtas aktīvu un ar rezervēm saistītu saistību krājumiem Eurosistēmā pārskata dienā,

| — | “starptautisko investīciju bilance” ir bilance, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu finanšu aktīvu un saistību krājumu pārskata dienā, |
| --- | --- |

—

“starptautisko investīciju bilance” ir bilance, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu finanšu aktīvu un saistību krājumu pārskata dienā,

| — | “vērtspapīrs pret vērtspapīru” datu vākšana ir tādu datu vākšana, kas iedalīti pēc atsevišķiem vērtspapīriem. |
| --- | --- |

—

“vērtspapīrs pret vērtspapīru” datu vākšana ir tādu datu vākšana, kas iedalīti pēc atsevišķiem vērtspapīriem.

2. pants

VCB pienākumi statistikas jomā

1.   VCB dara Eiropas Centrālajai bankai pieejamus tos datus par pārrobežu darījumiem, rezerves aktīvu krājumiem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem, ar rezervēm saistītām saistībām un pārrobežu pozīcijām, kas ir vajadzīgi, lai ECB varētu apkopot euro zonas kopējo maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautisko rezervju matricu. Datus dara pieejamus termiņā, kas noteikts II pielikuma 13. tabulā.

2.   Kopā ar datiem ir viegli pieejama informācija par atsevišķiem galvenajiem notikumiem un par pārskatīšanas iemesliem, ja šādu atsevišķu galveno notikumu un pārskatīšanu izraisītās izmaiņas ir nozīmīgas vai ja informāciju lūgusi ECB.

3.   Mēneša un ceturkšņa darījumu, kā arī ceturkšņa un gada pozīciju sakarā vajadzīgos datus dara pieejamus Eiropas Centrālajai bankai, kā noteikts I, II un III pielikumā, kas atbilst pašreizējiem starptautiskajiem standartiem, proti, SVF Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektajam izdevumam. Jo īpaši, vajadzīgos datus par darījumiem un pozīcijām attiecībā uz portfeļieguldījumu aktīviem euro zonas vērtspapīros, kas iedalīti pēc euro zonas rezidentu emitentu sektoriem, dara pieejamus, kā noteikts I pielikuma 1.1., 1.2. un 3. punktā un II pielikuma 1., 2., 4. un 5. tabulā.

4.   Vajadzīgos datus par maksājumu bilanci dara pieejamus katru mēnesi un katru ceturksni. Ceturkšņa maksājumu bilances dati ietver ģeogrāfisku iedalījumu attiecībā uz II pielikuma 9. tabulā noteiktajiem darījumu partneriem. Vajadzīgos datus par starptautisko rezervju matricu dara pieejamus tā mēneša beigās, uz kuru dati attiecas. Vajadzīgos datus par starptautisko investīciju bilanci dara pieejamus katru ceturksni un katru gadu. Gada starptautisko investīciju bilances dati ietver ģeogrāfisku iedalījumu attiecībā uz II pielikuma 9. tabulā noteiktajiem darījumu partneriem.

5.   Euro kā ieguldījumu valūtas starptautiskās lomas analīzes sakarā vajadzīgos datus, kas iedalīti pēc valūtas, dara pieejamus divreiz gadā, kā noteikts II pielikuma 6. tabulā.

6.   Sākot ar datiem par 2008. gada janvāra darījumiem un 2007. gada beigu pozīcijām, portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas no 2008. gada marta atbilst vienam no VI pielikuma tabulā noteiktajiem modeļiem.

3. pants

Savlaicīgums

1.   Euro zonas ikmēneša maksājumu bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB līdz darījumu beigšanai 30. darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas.

2.   Euro zonas ceturkšņa maksājumu bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB trīs mēnešu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.

3.   Eurosistēmas starptautisko rezervju matricas apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB trīs nedēļu laikā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas.

4.   Euro zonas starptautisko investīciju ceturkšņa bilances apkopošanai vajadzīgos datus no 2005. gada 1. janvāra dara pieejamus ECB trīs mēnešu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.

5.   Euro zonas starptautisko investīciju gada bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB deviņu mēnešu laikā pēc tā gada beigām, uz kuru dati attiecas.

6.   Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas, kas iedalīti pēc emisijas valūtas un emitenta sektora, dara pieejamus ECB sešu mēnešu laikā pēc tā laika posma beigām, uz kuru dati attiecas.

7.   Euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances pārskatīšanas dara pieejamas ECB saskaņā ar IV pielikumā noteikto grafiku.

8.   Šo datu vākšanu valstī organizē tā, lai ievērotu šos termiņus.

4. pants

Sadarbība ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB

1.   Ja daļas vai visu 2. pantā aprakstīto datu avoti ir kompetentās iestādes, kas nav VCB, tad VCB izveido attiecīgo sadarbības kārtību ar attiecīgajām iestādēm, lai nodrošinātu ECB standartiem atbilstošu pastāvīgu datu pārsūtīšanas struktūru, jo īpaši attiecībā uz datu kvalitāti un citām ECB prasībām, kas izklāstītas šajā pamatnostādnē, ja vien šāds rezultāts jau nav sasniegts ar valsts tiesību aktiem.

2.   Attiecībā uz maksājumu bilances, saistīto ienākumu un starptautisko investīciju bilances finanšu kontu VCB atbild par to, lai koncepcijas, metodikas un datu vākšanas, apkopošanas, analīzes un nosūtīšanas uzturēšana un attīstītība minētajās jomās būtu nodrošināta.

3.   Ja statistikas informācijas, kas apzīmēta kā konfidenciāla, avoti ir kompetentās iestādes, kuras nav VCB, ECB attiecīgo informāciju izmanto vienīgi, lai veiktu ar ECBS saistītos statistikas uzdevumus, ja vien ziņotājs vai cita juridiska vai fiziska persona, vienība vai nozare, kas sniegusi attiecīgo informāciju, pieņemot, ka informācijas sniedzēju var identificēt, nav skaidri izteikusi piekrišanu šādas informācijas izmantošanai citiem mērķiem.

5. pants

Nosūtīšanas standarts

Vajadzīgo statistikas informāciju dara pieejamu ECB formā, kas atbilst IV pielikumā noteiktajām prasībām.

6. pants

Statistikas informācijas kvalitāte

1.   Neskarot ECB uzraudzības uzdevumus, kas noteikti V pielikumā, VCB sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, kā attiecīgi minēts 4. pantā, nodrošina statistikas informācijas, ko dara pieejamu ECB, uzraudzību un kvalitātes vērtēšanu. ECB līdzīgā veidā vērtē datus, kas saistīti ar euro zonas maksājumu bilanci, starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautiskajām rezervēm. Vērtēšanu veic savlaicīgi. ECB Valde ik gadus ziņo ECB Padomei par datu kvalitāti.

2.   Datu, kas attiecas uz portfeļieguldījumu darījumiem un pozīcijām, kā arī saistītajiem ienākumiem, kvalitātes novērtēšanai ir jābūt pietiekami pamatotai ar vērtspapīru informāciju CSDB. ECB kā CSDB pārvaldītājs uzraudzīs, vai no 2006. gada jūnija vērtspapīru informācija ir pietiekama, lai VCB vai, attiecīgā gadījumā, citas kompetentās iestādes varētu pilnībā ievērot šajā Pamatnostādnē noteiktos kvalitātes standartus.

3.   Līdz tam, kad “vērtspapīrs pret vērtspapīru” portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas kļūs obligātas, ir atļauts lietot aplēses iesniedzamajos datos par darījumiem un pozīcijām attiecībā uz portfeļieguldījumu aktīviem euro zonas vērtspapīros, kas iedalīti pēc euro zonas rezidentu emitentu sektoriem.

4.   Līdz tam, kad “vērtspapīrs pret vērtspapīru” portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas kļūs obligātas, atļauts lietot aplēses iesniedzamajos datos par emisijas valūtu attiecībā uz portfeļieguldījumiem.

5.   ECB veiktā statistikas informācijas kvalitātes uzraudzība var iekļaut šo datu pārskatīšanas rūpīgu pārbaudi: pirmkārt, lai iekļautu statistikas informācijas jaunāko novērtējumu, ar to uzlabojot kvalitāti; otrkārt, lai iespējami vairāk nodrošinātu atbilstību starp attiecīgajiem maksājumu bilances posteņiem katrā no atšķirīgajiem pārskatu biežumiem.

7. pants

Vienkāršotā grozīšanas procedūra

Ņemot vērā Statistikas komitejas viedokļus, ECB Valde ir tiesīga veikt tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē ziņotāju pienākumus dalībvalstīs.

8. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Pamatnostādni ECB/2003/7.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī Pamatnostādne stājas spēkā 2004. gada 1. septembrī.

10. pants

Adresāti

Šī Pamatnostādne ir adresēta iesaistīto dalībvalstu VCB.

Frankfurtē pie Mainas, 2004. gada 16. jūlijā

ECB Padomes vārdā —

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV C 292, 30.11.2004.

2

(3)  OV L 131, 28.5.2003., 20. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Eiropas Centrālās bankas statistikas prasības

1.   Maksājumu bilances statistika

Eiropas Centrālā banka (ECB) prasa maksājumu bilances statistiku atbilstoši diviem biežumiem: katru mēnesi un katru ceturksni attiecībā uz atbilstīgajiem pārskata kalendāra laika posmiem. Ikgadējos datus apkopo, saskaitot ceturkšņu datus, ko dalībvalstis ir paziņojušas par attiecīgo gadu. Cik vien iespējams, maksājumu bilances statistikai jāsaskan ar pārējo statistiku, ko sniedz monetārās politikas īstenošanai.

1.1.   Mēneša maksājumu bilances statistika

Mērķis

Euro zonas mēneša maksājumu bilances mērķis ir parādīt galvenos posteņus, kas ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus (sk. II pielikuma 1. tabulu).

Prasības

Ir būtiski, lai dati būtu piemēroti izmantošanai euro zonas maksājumu bilances aprēķinā.

Ņemot vērā mēneša maksājumu bilances datu sniegšanas īso termiņu, to ļoti apkopoto veidu un izmantošanu monetārās politikas nolūkos un darbībās ar ārvalstu valūtām, ECB atļauj izdarīt dažas atkāpes no starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 3. punktu), ja tas ir neizbēgami. Ieraksti uz pilnīga uzkrājumu vai darījumu pamata nav prasīti. Vienojoties ar ECB, valstu centrālās bankas (VCB) var sniegt datus par tekošajiem un finanšu kontiem, pamatojoties uz norēķiniem. Ja jāiekļaujas termiņā, ECB pieņems aptuvenus vai provizoriskus datus.

Prasības attiecībā uz katru plašo darījumu kategoriju ir aktīvi un pasīvi (vai kredīti un debeti tekošo kontu posteņiem). Vispār tas prasa, lai VCB attiecībā uz ārējiem darījumiem nošķirtu darījumus ar citu euro zonas dalībvalstu rezidentiem no darījumiem ārpus euro zonas. VCB to dara konsekventi.

Ja mainās līdzdalība euro zonā, VCB jāīsteno pārmaiņas euro zonas valstu sastāva definīcijā no datuma, kad līdzdalības izmaiņas stājas spēkā. No iepriekšējā sastāva euro zonas VCB un jauno iesaistīto dalībvalstu VCB pieprasa labākās iespējamās aplēses par vēsturiskajiem datiem, kas ietver paplašināto euro zonu.

Lai varētu veikt lietišķu ikmēneša datu apkopošanu saistībā ar euro zonu portfeļieguldījumu jomā, jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši euro zonas rezidenti, no darījumiem ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.

Lai apkopotu maksājumu bilances monetāro noformējumu, VCB jāiesniedz dati, iedalīti pa iestāžu nozarēm. Maksājumu mēneša bilanci iedalījums pa nozarēm ir šāds:

| — | tiešajām investīcijām: i) MFI (izņemot centrālās bankas); un ii) citi sektori, |
| --- | --- |

—

tiešajām investīcijām: i) MFI (izņemot centrālās bankas); un ii) citi sektori,

| — | portfeļieguldījumu aktīviem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); un iii) iestādes, kas nav MFI, |
| --- | --- |

—

portfeļieguldījumu aktīviem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); un iii) iestādes, kas nav MFI,

| — | citiem ieguldījumiem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvalde; un iv) citi sektori. |
| --- | --- |

—

citiem ieguldījumiem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvalde; un iv) citi sektori.

Lai apkopotu maksājumu bilances iedalījumu pa sektoriem, ar to dodot iespēju izveidot monetāro noformējumu, VCB no šīs pamatnostādnes II pielikuma 13. tabulā noteiktajiem datiem būs jāsniedz dati par neto darījumiem ar portfeļieguldījumu vērtspapīriem, ko emitējuši euro zonas rezidenti, iedalot pēc institucionālā sektora, kuram piederīgs emitents. Turklāt portfeļieguldījumu pasīvi iekļaus iedalījumu pēc iekšzemes emitenta institucionālā sektora.

Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem, kas iedalīti pēc sektora, pēc tam apkopo, konsolidējot attiecīgo sektoru neto kopējos valsts pasīvus un attiecīgos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

No 2008. gada marta par darījumiem 2008. gada janvārī VCB (un, attiecīgā gadījumā, citas kompetentas valstu iestādes) portfeļieguldījumu datus vāc saskaņā ar vienu no VI pielikuma tabulā izklāstītajiem modeļiem.

1.2.   Ceturkšņa maksājumu bilances statistika

Mērķis

Euro zonas ceturkšņa maksājumu bilances mērķis ir sniegt sīkāk izstrādātu informāciju, lai varētu dziļāk analizēt ārējos darījumus. Šī statistika dos ievērojamu ieguldījumu euro zonas sektoru kontu un finanšu kontu sagatavošanā un Eiropas Savienības/euro zonas maksājumu bilances apvienotajā publikācijā sadarbībā ar Eiropas Kopienas Komisiju (Eurostat).

Prasības

Ceturkšņa maksājumu bilances statistika, cik tas ir iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 3. punktu). Ceturkšņa maksājumu bilances statistikas vajadzīgais iedalījums ir parādīts II pielikuma 2. tabulā. Kapitāla un finanšu kontos izmantotie saskaņotie jēdzieni un definīcijas ir izklāstīti III pielikumā.

Ceturkšņa tekošā konta iedalījums ir līdzīgs mēneša skaitļu iedalījumam. Tomēr ceturkšņa ienākumu iedalījumam jābūt sīkāk izstrādātam.

Finanšu kontā ECB izmanto Starptautiskā valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektā izdevuma (turpmāk tekstā – “BPM5”) prasības postenim “citi ieguldījumi”. Iedalījuma noformējums ir atšķirīgs (t.i., sektors kā pirmā prioritāte). Tomēr šis sektoru iedalījums ir saderīgs ar BPM5 iedalījumu, kurā instrumentiem ir prioritāte. Tāpat kā BPM5 noformējumā, nauda un noguldījumi ir nošķirti no aizdevumiem un citiem ieguldījumiem.

VCB ceturkšņa maksājumu bilances statistikā jānošķir darījumi ar iesaistītajām dalībvalstīm un visi citi ārējie darījumi. Tāpat kā ikmēneša datiem, jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši euro zonas rezidenti, no vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti, attiecībā uz ceturkšņa datiem portfeļieguldījumu jomā. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Neto darījumus ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.

Par tiešajām investīcijām VCB katru ceturksni jāiesniedz sektoru iedalījums “MFI (izņemot centrālās bankas)/iestādes, kas nav MFI”. Par “portfeļieguldījumu aktīviem” un “citiem ieguldījumiem” ziņojumu iedalījums saskaņā ar iestāžu sektoriem atbilst IMF standarta sastāvdaļām, ietverot i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvaldi; un iv) citus sektorus.

Lai apkopotu statistiku par euro zonas neto darījumiem ar portfeļieguldījumu pasīviem pēc euro zonas rezidentu emitentu sektora, ceturkšņa datu prasības ir līdzīgas prasībām attiecībā uz ikmēneša maksājumu bilanci.

Euro zonas maksājumu bilancei uzkrāto ieguldījumu ienākumu dati ir vajadzīgi reizi ceturksnī. Atbilstoši nacionālo kontu sistēmai BPM5 iesaka, ka procenti jāreģistrē pēc uzkrājumu principa. Šī prasība ietekmē tekošo kontu (ieguldījumu ienākumus), kā arī finanšu kontu.

2.   Starptautisko rezervju matrica

Mērķis

Starptautisko rezervju matrica ir ikmēneša pārskats par rezerves aktīviem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām, kas ir VCB un ECB turējumā saskaņā ar SVF/Starptautisko norēķinu bankas (SNB) apvienotās matricas "Starptautiskās rezerves un ārvalstu valūtas likviditāte" noformējumu. Šī informācija papildina datus par rezerves aktīviem, kas iekļauti euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā.

Prasības

Euro zonas rezerves aktīvi ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasības pret ārpus euro zonas rezidentiem, kuru turētājs ir ECB (apvienotās rezerves) un VCB (neapvienotie rezervju aktīvi) un kuras ir denominētas ārvalstu valūtās (t.i., valūtās, kas nav euro), zeltā, rezerves pozīcijās SVF un SDR turējumos. Tie var iekļaut atvasinātos finanšu instrumentu pozīcijas. Rezerves aktīvu apkopo uz bruto pamata, neaprēķinot atsevišķi pasīvus, kas attiecas uz rezervēm. No VCB prasāmo datu iedalījums ir parādīts II pielikuma 3. tabulas IA iedaļā.

Ārvalstu valūtā denominēti Eurosistēmas aktīvi, kas neatbilst šai definīcijai, proti, i) prasības pret euro zonas rezidentiem; un ii) prasības pret ārpus euro zonas rezidentiem, kas neatbilst likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem, iekļauj starptautisko rezervju matricas postenī “citi ārvalstu valūtas aktīvi” (II pielikuma 3. tabulas IB iedaļa).

Euro denominētas prasības pret nerezidentiem un bilances atlikumus ārvalstu valūtā, kuru turētājs ir iesaistīto dalībvalstu valdības, neuzskata par rezerves aktīviem; šādas summas reģistrē kā “citus ieguldījumus”, ja tie pārstāv prasības pret ārpus euro zonas rezidentiem.

Turklāt informācija par iepriekš noteiktām un iespējamām Eurosistēmas īstermiņa neto pārmaiņām, kas ir saistītas ar Eurosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eurosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem, tā saucamie “pasīvi, kas attiecas uz rezervēm” jāreģistrē saskaņā ar II pielikuma 3. tabulas II līdz IV iedaļu.

3.   Starptautisko investīciju bilances statistika

Mērķis

Starptautisko investīciju bilance ir monetārajai politikai un valūtas tirgus analīzei vajadzīgs pārskats par euro zonas ārējiem aktīviem un pasīviem kopumā. Tā jo īpaši palīdz novērtēt dalībvalstu aizsargātību pret ārējiem notikumiem un novērot naudas tirgus sektora ārvalstīs turēto likvīdo aktīvu izmaiņas. Šī statistikas informācija ir būtiska pārējās pasaules konta apkopošanai euro zonas ceturkšņa finanšu kontos un tā var palīdzēt arī maksājumu bilances plūsmu apkopošanā.

Prasības

ECB prasa starptautisko investīciju bilances ceturkšņa un gada statistiku attiecībā uz krājumu līmeni perioda beigās.

Starptautisko investīciju bilances dati, cik tas ir iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 3. punktu). ECB apkopo starptautisko investīciju bilanci euro zonai kopumā. Starptautisko investīciju bilances iedalījums euro zonai ir parādīts II pielikuma 4. tabulā.

Starptautisko investīciju bilance rāda finanšu krājumus pārskata perioda beigās, novērtētus beigu posma cenās. Krājumu vērtības izmaiņas var rasties šādu faktoru dēļ. Pirmkārt, daļu no vērtības izmaiņām pārskata periodā rada finanšu darījumi, kas notikuši un reģistrēti maksājumu bilancē. Otrkārt, daļu no vērtības izmaiņām pozīcijās attiecīgā laika posma sākumā un beigās rada izmaiņas parādīto finanšu aktīvu un pasīvu cenās. Treškārt, gadījumā, ja krājumi ir denominēti valūtās, kas nav starptautisko investīciju bilancē izmantotās norēķinu vienības, vērtības ietekmē arī valūtu maiņas kursu izmaiņas pret citām valūtām. Visbeidzot, citas izmaiņas, kas nav radušās iepriekš minēto faktoru dēļ, uzskata kā attiecināmas uz “citām korekcijām”.

Pareiza euro zonas finanšu plūsmu un krājumu saskaņošana prasa nošķirt vērtību izmaiņas, kas radušās cenu izmaiņu, maiņas kursu izmaiņu un citu korekciju dēļ.

Starptautisko investīciju bilances piemērošanas jomai jābūt iespējami tuvu maksājumu plūsmas ceturkšņa bilances piemērošanas jomai. Jēdzieni, definīcijas un iedalījumi ir atbilstīgi tiem, ko izmanto maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancē. Ciktāl tas ir iespējams, datiem par starptautisko investīciju bilanci jāsaskan ar citiem statistikas datiem, tādiem kā naudas un banku statistika, finanšu konti un nacionālie konti.

Attiecībā uz mēneša un ceturkšņa maksājumu bilanci VCB savā starptautisko investīciju bilances statistikā ir jānošķir turējumi attiecībā uz iesaistītajām dalībvalstīm un visas citas ārējās pozīcijas. Portfeļieguldījumu kontos ir jānošķir euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi un ārpus euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu neto aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto aktīvus vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu neto pasīviem apkopo, konsolidējot neto valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto turējumus vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

VCB jāiesniedz ceturkšņa un gada turējumi atbilstoši tam pašam iedalījumam pa sektoriem “tiešās investīcijas”, “portfeļieguldījumu aktīvi” un “citi ieguldījumi” kā maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancei.

Lai ECB apkopotu euro zonas portfeļieguldījumu neto pasīvu iedalījumu pa sektoriem, prasības, ko uzliek valstu centrālajām bankām attiecībā uz starptautisko investīciju bilanci, ir tās pašas, kādas ir maksājumu plūsmu bilancei saskaņā ar šīs pamatnostādnes 2. panta 6. punktu.

Portfeļieguldījumu aktīvus un pasīvus starptautisko investīciju bilancē apkopo tikai no krājumu datiem.

Sākot no 2008. gada marta beigām VCB (un, attiecīgā gadījumā, citas kompetentas valstu statistikas iestādes) vāc vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu aktīvu un pasīvu krājumiem uz vērtspapīrs pret vērtspapīru bāzes saskaņā ar vienu no modeļiem, kas izklāstīti VI pielikuma tabulā.

---

PIELIKUMS II

VAJADZĪGIE IEDALĪJUMI

1. TABULA

Valstu mēneša ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē (1)

| | Kredīts | Debets | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Tekošais konts |
| Preces | ārējs | ārējs | ārējs |
| Pakalpojumi | ārējs | ārējs | ārējs |
| Ienākumi | | | |
| Atlīdzība nodarbinātajiem | ārējs | ārējs | ārējs |
| Ieguldījumu ienākumi | | | |
| — | tiešās investīcijas |

Kredīts

Debets

Neto

Tekošais konts

Preces

ārējs

ārējs

ārējs

Pakalpojumi

ārējs

ārējs

ārējs

Ienākumi

Atlīdzība nodarbinātajiem

ārējs

ārējs

ārējs

Ieguldījumu ienākumi

—

tiešās investīcijas

ārējs

ārējs

ārējs

| — | portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

—

portfeļieguldījumi

ārējs

valsts

| — | citi ieguldījumi |
| --- | --- |

—

citi ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

Kārtējie pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| II. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

II.

ārējs

ārējs

ārējs

Tīrie aktīvi

Tīrie pasīvi

Neto

Finanšu konts

Tiešās investīcijas

ārējs

Ārvalstīs

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Portfeļieguldījumi (2)

ārējs/iekšējs

valsts

Līdzdalības vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

ii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | Iestādes, kas nav MFI |
| --- | --- |

iii)

Iestādes, kas nav MFI

ārējs/iekšējs

valsts

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

ii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | Iestādes, kas nav MFI |
| --- | --- |

iii)

Iestādes, kas nav MFI

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

ii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | Iestādes, kas nav MFI |
| --- | --- |

iii)

Iestādes, kas nav MFI

ārējs/iekšējs

valsts

Atvasinātie finanšu instrumenti

valsts

Citi ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

No kuriem:

Nauda un noguldījumi

ārējs

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| — | Ilgtermiņa |
| --- | --- |

—

Ilgtermiņa

ārējs

ārējs

| — | Īstermiņa |
| --- | --- |

—

Īstermiņa

ārējs

ārējs

Citi sektori

ārējs

ārējs

No kuriem:

Nauda un noguldījumi

ārējs

Rezerves aktīvi

ārējs

2. TABULA

Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē (3)

| | Kredīts | Debets | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Tekošais konts |
| Preces | ārējs | ārējs | ārējs |
| Pakalpojumi | ārējs | ārējs | ārējs |
| Ienākumi | | | |
| Atlīdzība nodarbinātajiem | ārējs | ārējs | ārējs |
| Ieguldījumu ienākumi | | | |
| — | Tiešās investīcijas |

Kredīts

Debets

Neto

Tekošais konts

Preces

ārējs

ārējs

ārējs

Pakalpojumi

ārējs

ārējs

ārējs

Ienākumi

Atlīdzība nodarbinātajiem

ārējs

ārējs

ārējs

Ieguldījumu ienākumi

—

Tiešās investīcijas

ārējs

ārējs

ārējs

| — | Līdzdalības ienākumi |
| --- | --- |

—

Līdzdalības ienākumi

ārējs

ārējs

ārējs

| — | Maksa par parādu (procenti) |
| --- | --- |

—

Maksa par parādu (procenti)

ārējs

ārējs

ārējs

| — | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

—

Portfeļieguldījumi

ārējs

valsts

| — | Līdzdalības ienākumi (dividendes) |
| --- | --- |

—

Līdzdalības ienākumi (dividendes)

ārējs

valsts

| — | Maksa par parādu (procenti) |
| --- | --- |

—

Maksa par parādu (procenti)

ārējs

valsts

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

valsts

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

valsts

| — | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

—

Citi ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

Kārtējie pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| II. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

II.

ārējs

ārējs

ārējs

Tīrie aktīvi

Tīrie pasīvi

Neto

Finanšu konts

Tiešās investīcijas

ārējs

Ārvalstīs

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Portfeļieguldījumi (4)

ārējs/iekšējs

valsts

Līdzdalības vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

—

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

Atvasinātie finanšu instrumenti

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

valsts

Citi ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

Rezerves aktīvi

ārējs

Monetārais zelts

ārējs

SDR

ārējs

Rezerves pozīcija Starptautiskajā valūtas fondā (SVF)

ārējs

Ārvalstu valūta

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Monetārajās iestādēs |
| --- | --- |

—

Monetārajās iestādēs

ārējs

| — | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

—

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| — | Vērtspapīri |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| — | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

—

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

Citas prasības

ārējs

3. TABULA

Eurosistēmas ikmēneša starptautiskās rezerves; ar rezervēm saistītās euro zonas saistības

I.   Oficiālie rezervju aktīvi un citi ārvalstu valūtas aktīvi (aptuvenā tirgus vērtība)

| A. | Oficiālie rezervju aktīvi







  1) | Ārvalstu valūtas rezerves (konvertējamās ārvalstu valūtās)






  a) | Vērtspapīri, kuru






  — | emitenta galvenā mītne ir euro zonā |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Oficiālie rezervju aktīvi

1)

Ārvalstu valūtas rezerves (konvertējamās ārvalstu valūtās)

a)

Vērtspapīri, kuru

—

emitenta galvenā mītne ir euro zonā

| b) | Skaidrā nauda kopā un noguldījumi






  i) | citās VCB, Starptautisko norēķinu bankā (SNB) un SVF |
| --- | --- | --- |

b)

Skaidrā nauda kopā un noguldījumi

i)

citās VCB, Starptautisko norēķinu bankā (SNB) un SVF

| ii) | bankās, kuru galvenā mītne ir euro zonā un kas atrodas ārzemēs |
| --- | --- |

ii)

bankās, kuru galvenā mītne ir euro zonā un kas atrodas ārzemēs

| iii) | bankās, kuru galvenā mītne un atrašanās vieta ir ārzemēs |
| --- | --- |

iii)

bankās, kuru galvenā mītne un atrašanās vieta ir ārzemēs

| 2) | SVF rezerves pozīcija |
| --- | --- |

2)

SVF rezerves pozīcija

| 3) | SDR |
| --- | --- |

3)

SDR

| 4) | zelts (iekļaujot zelta noguldījumus un zelta mijmaiņas darījumus) |
| --- | --- |

4)

zelts (iekļaujot zelta noguldījumus un zelta mijmaiņas darījumus)

| 5) | citi rezerves aktīvi






  a) | atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- | --- |

5)

citi rezerves aktīvi

a)

atvasinātie finanšu instrumenti

| b) | aizdevumi ārpus banku nerezidentiem |
| --- | --- |

b)

aizdevumi ārpus banku nerezidentiem

| c) | citi |
| --- | --- |

c)

citi

| B. | Citi ārvalstu valūtas aktīvi







  a) | vērtspapīri, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- | --- |

B.

Citi ārvalstu valūtas aktīvi

a)

vērtspapīri, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos

| b) | noguldījumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- |

b)

noguldījumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos

| c) | aizdevumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- |

c)

aizdevumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos

| d) | atvasinātie finanšu instrumenti, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- |

d)

atvasinātie finanšu instrumenti, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos

| e) | zelts, kas nav iekļauts oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- |

e)

zelts, kas nav iekļauts oficiālajos rezerves aktīvos

| f) | citi |
| --- | --- |

f)

citi

II.   Iepriekš noteiktas ārvalstu valūtas aktīvu īstermiņa neto pārmaiņas (nominālvērtība)

| | Maksājumu termiņa iedalījums
  (attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš) |
| --- | --- |
| | Kopā | Līdz 1 mēnesim | Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem | Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam |
| 1.   Aizdevumi, vērtspapīri un noguldījumi ārvalstu valūtā |
| — | aizplūde (–) |

Maksājumu termiņa iedalījums

(attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš)

Kopā

Līdz 1 mēnesim

Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem

Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam

Aizdevumi, vērtspapīri un noguldījumi ārvalstu valūtā

—

aizplūde (–)

Pamatsumma

Procenti

| — | ieplūde (+) |
| --- | --- |

—

ieplūde (+)

Pamatsumma

Procenti

Ārpusbiržas nākotnes līgumu un biržā tirgoto nākotnes līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas (t.sk. valūtas mijmaiņas līgumu otrais solis – ārpusbiržas nākotnes darījumi)

| a) | Īsās pozīcijas (–) |
| --- | --- |

a)

Īsās pozīcijas (–)

| b) | Garās pozīcijas (+) |
| --- | --- |

b)

Garās pozīcijas (+)

Citas (norādīt)

| — | aizplūdes, kas saistītas ar repo darījumiem |
| --- | --- |

—

aizplūdes, kas saistītas ar repo darījumiem

| — | ieplūdes, kas saistītas ar reverse repo darījumiem (+) |
| --- | --- |

—

ieplūdes, kas saistītas ar reverse repo darījumiem (+)

| — | tirdzniecības kredīti (–) |
| --- | --- |

—

tirdzniecības kredīti (–)

| — | tirdzniecības kredīti (+) |
| --- | --- |

—

tirdzniecības kredīti (+)

| — | pārējie parādi kreditoriem (–) |
| --- | --- |

—

pārējie parādi kreditoriem (–)

| — | pārējie debitoru parādi (+) |
| --- | --- |

—

pārējie debitoru parādi (+)

III.   Iespējamās ārvalstu valūtas aktīvu īstermiņa neto pārmaiņas (nominālvērtība)

| | Maksājumu termiņa iedalījums
  (attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš) |
| --- | --- |
| | Kopā | Līdz 1 mēnesim | Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem | Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam |
| 1.   Iespējamās saistības ārvalstu valūtā |
| a) | garantijas ar nodrošinājumu parādiem ar samaksas termiņu līdz 1 gadam |

Maksājumu termiņa iedalījums

(attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš)

Kopā

Līdz 1 mēnesim

Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem

Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam

Iespējamās saistības ārvalstu valūtā

a)

garantijas ar nodrošinājumu parādiem ar samaksas termiņu līdz 1 gadam

| b) | pārējās iespējamās saistības |
| --- | --- |

b)

pārējās iespējamās saistības

| 2. | Ārvalstu valūtā emitētie iespējas vērtspapīri (obligācijas ar pārdošanas iespēju) |
| --- | --- |

2.

Neizmantotas beznosacījumu kredītlīnijas:

| a) | citās valsts monetārajās iestādēs, SNB, SVF un citās starptautiskajās organizācijās |
| --- | --- |

a)

citās valsts monetārajās iestādēs, SNB, SVF un citās starptautiskajās organizācijās

| — | citās valsts monetārajās iestādes (+) |
| --- | --- |

—

citās valsts monetārajās iestādes (+)

| — | SNB (+) |
| --- | --- |

—

SNB (+)

| — | SVF (+) |
| --- | --- |

—

SVF (+)

| b) | bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (+) |
| --- | --- |

b)

bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (+)

| c) | bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (+) |
| --- | --- |

c)

bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (+)

Neizmantotas beznosacījumu kredītlīnijas, kas atvērtas:

| a) | citām valsts monetārajām iestādēm, SNB, SVF un citām starptautiskajām organizācijām |
| --- | --- |

a)

citām valsts monetārajām iestādēm, SNB, SVF un citām starptautiskajām organizācijām

| — | citām valsts monetārajām iestādēm (–) |
| --- | --- |

—

citām valsts monetārajām iestādēm (–)

| — | SNB (–) |
| --- | --- |

—

SNB (–)

| — | SVF (–) |
| --- | --- |

—

SVF (–)

| b) | bankām un citām finanšu iestādēm ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (–) |
| --- | --- |

b)

bankām un citām finanšu iestādēm ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (–)

| c) | bankām un citām finanšu iestādēm ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (–) |
| --- | --- |

c)

bankām un citām finanšu iestādēm ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (–)

Iespējas līgumu ārvalstu valūtā, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas

| a) | īsās pozīcijas |
| --- | --- |

a)

īsās pozīcijas

| i) | nopirktās pārdošanas iespējas |
| --- | --- |

i)

nopirktās pārdošanas iespējas

| ii) | vēl neizmantotās pirkšanas iespējas |
| --- | --- |

ii)

vēl neizmantotās pirkšanas iespējas

| b) | garās pozīcijas |
| --- | --- |

b)

garās pozīcijas

| i) | nopirktās pirkšanas iespējas |
| --- | --- |

i)

nopirktās pirkšanas iespējas

| ii) | vēl neizmantotās pārdošanas iespējas |
| --- | --- |

ii)

vēl neizmantotās pārdošanas iespējas

PRO MEMORIA: Ienesīgie iespēju līgumi

| 1) | Pie pašreizējā valūtas kursa |
| --- | --- |

1)

Pie pašreizējā valūtas kursa

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 2) | + 5 % (5 % samazinājums) |
| --- | --- |

2)

+ 5 % (5 % samazinājums)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 3) | – 5 % (5 % palielinājums) |
| --- | --- |

3)

– 5 % (5 % palielinājums)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 4) | + 10 % (10 % samazinājums) |
| --- | --- |

4)

+ 10 % (10 % samazinājums)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 5) | – 10 % (10 % palielinājums) |
| --- | --- |

5)

– 10 % (10 % palielinājums)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 6) | Citi (norādīt) |
| --- | --- |

6)

Citi (norādīt)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

IV.   Papildposteņi

| 1) | Jāziņo ar parasto regularitāti un laicīgumu:






  a) | īstermiņa parādi iekšzemes valūtā, kas indeksēti atbilstīgi ārvalstu valūtas kursam |
| --- | --- | --- |

1)

Jāziņo ar parasto regularitāti un laicīgumu:

a)

īstermiņa parādi iekšzemes valūtā, kas indeksēti atbilstīgi ārvalstu valūtas kursam

| b) | finanšu instrumenti, kas denominēti ārvalstu valūtā un par kuriem norēķini veikti ar citiem līdzekļiem (piem., iekšzemes valūtā)






  — | bezpiegādes ārpusbiržas nākotnes līgumi






  i) | īsās pozīcijas |
| --- | --- | --- | --- |

b)

finanšu instrumenti, kas denominēti ārvalstu valūtā un par kuriem norēķini veikti ar citiem līdzekļiem (piem., iekšzemes valūtā)

—

bezpiegādes ārpusbiržas nākotnes līgumi

i)

īsās pozīcijas

| ii) | garās pozīcijas |
| --- | --- |

ii)

garās pozīcijas

| — | pārējie instrumenti |
| --- | --- |

—

pārējie instrumenti

| c) | ieķīlāti aktīvi






  — | iekļauti rezerves aktīvos |
| --- | --- | --- |

c)

ieķīlāti aktīvi

—

iekļauti rezerves aktīvos

| — | iekļauti citos ārvalstu valūtas aktīvos |
| --- | --- |

—

iekļauti citos ārvalstu valūtas aktīvos

| d) | vērtspapīri, kas aizdoti vai iesaistīti repo darījumos






  — | aizdoti vai iesaistīti repo darījumos un iekļauti I iedaļā |
| --- | --- | --- |

d)

vērtspapīri, kas aizdoti vai iesaistīti repo darījumos

—

aizdoti vai iesaistīti repo darījumos un iekļauti I iedaļā

| — | aizdoti vai iesaistīti repo darījumos, bet nav iekļauti I iedaļā |
| --- | --- |

—

aizdoti vai iesaistīti repo darījumos, bet nav iekļauti I iedaļā

| — | aizņemti vai iegūti un iekļauti I iedaļā |
| --- | --- |

—

aizņemti vai iegūti un iekļauti I iedaļā

| — | aizņemti vai iegūti, bet nav iekļauti I iedaļā |
| --- | --- |

—

aizņemti vai iegūti, bet nav iekļauti I iedaļā

| e) | ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem saistītie aktīvi (neto, tirgus vērtībā)






  — | ārpusbiržas nākotnes līgumi |
| --- | --- | --- |

e)

ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem saistītie aktīvi (neto, tirgus vērtībā)

—

ārpusbiržas nākotnes līgumi

| — | biržā tirgotie nākotnes līgumi |
| --- | --- |

—

biržā tirgotie nākotnes līgumi

| — | mijmaiņas līgumi |
| --- | --- |

—

mijmaiņas līgumi

| — | iespējas līgumi |
| --- | --- |

—

iespējas līgumi

| — | pārējie |
| --- | --- |

—

pārējie

| f) | atvasinātie finanšu instrumenti (ārpusbiržas nākotnes līgumi, biržā tirgotie nākotnes līgumi vai iespējas līgumi), kuru atlikušais termiņš ir ilgāks par vienu gadu un par kuriem jāveic maksājumi biržas nodrošinājuma kontā






  — | ārpusbiržas nākotnes līgumu un biržā tirgoto nākotnes valūtas maiņas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas (t.sk. valūtas mijmaiņas līgumu otrais solis – ārpusbiržas nākotnes darījumi)






  i) | īsās pozīcijas |
| --- | --- | --- | --- |

f)

atvasinātie finanšu instrumenti (ārpusbiržas nākotnes līgumi, biržā tirgotie nākotnes līgumi vai iespējas līgumi), kuru atlikušais termiņš ir ilgāks par vienu gadu un par kuriem jāveic maksājumi biržas nodrošinājuma kontā

—

ārpusbiržas nākotnes līgumu un biržā tirgoto nākotnes valūtas maiņas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas (t.sk. valūtas mijmaiņas līgumu otrais solis – ārpusbiržas nākotnes darījumi)

i)

īsās pozīcijas

| ii) | garās pozīcijas |
| --- | --- |

ii)

garās pozīcijas

| — | ārvalstu valūtas iespējas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas






  i) | īsās pozīcijas






  — | nopirktās pārdošanas iespējas |
| --- | --- | --- | --- |

—

ārvalstu valūtas iespējas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas

i)

īsās pozīcijas

—

nopirktās pārdošanas iespējas

| — | vēl neizmantotās pirkšanas iespējas |
| --- | --- |

—

vēl neizmantotās pirkšanas iespējas

| ii) | garās pozīcijas






  — | nopirktās pirkšanas iespējas |
| --- | --- | --- |

ii)

garās pozīcijas

—

nopirktās pirkšanas iespējas

| — | vēl neizmantotās pārdošanas iespējas |
| --- | --- |

—

vēl neizmantotās pārdošanas iespējas

| 2) | Retāk izziņojami (piem., vienreiz gadā):






  a) | rezervju sastāvs (pa valūtu grupām)






  — | SDR groza valūtas |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Retāk izziņojami (piem., vienreiz gadā):

a)

rezervju sastāvs (pa valūtu grupām)

—

SDR groza valūtas

| — | valūtas, kas nav iekļautas SDR grozā |
| --- | --- |

—

valūtas, kas nav iekļautas SDR grozā

4. TABULA

Valstu ceturkšņa ieguldījums starptautisko investīciju bilancē (5)

| | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiešās investīcijas |

Aktīvi

Pasīvi

Neto

I.

ārējs

Ārvalstīs

ārējs

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Portfeļieguldījumi (6)

Līdzdalības vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

—

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

ārējs

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| IV. | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| V. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

V.

ārējs

Monetārais zelts

ārējs

SDR

ārējs

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

Ārvalstu valūta

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Monetārajās iestādēs |
| --- | --- |

—

Monetārajās iestādēs

ārējs

| — | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

—

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| — | Vērtspapīri |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| — | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

—

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

Citas prasības

ārējs

5. TABULA

Valstu gada ieguldījums starptautisko investīciju bilancē (7)

| | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiešās investīcijas |

Aktīvi

Pasīvi

Neto

I.

ārējs

Ārvalstīs

ārējs

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

No kuriem:

Kapitāls biržā kotētās ārvalstu sabiedrībās (tirgus vērtība)

ārējs

Kapitāls biržā nekotētās ārvalstu sabiedrībās (bilances vērtība)

ārējs

Papildposteņi:

Kapitāls biržā kotētās ārvalstu sabiedrībās (bilances vērtība)

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

No kuriem:

Kapitāls biržā kotētās euro zonas sabiedrībās (tirgus vērtība)

ārējs

Kapitāls biržā nekotētās euro zonas sabiedrībās (bilances vērtība)

ārējs

Papildposteņi:

Kapitāls biržā kotētās euro zonas sabiedrībās (bilances vērtība)

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Portfeļieguldījumi (8)

Līdzdalības vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

—

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

ārējs

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| IV. | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| V. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

V.

ārējs

Monetārais zelts

ārējs

SDR

ārējs

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

Ārvalstu valūta

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Monetārajās iestādēs |
| --- | --- |

—

Monetārajās iestādēs

ārējs

| — | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

—

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| — | Vērtspapīri |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| — | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

—

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

Citas prasības

ārējs

6. TABULA

Parāda vērtspapīru statistika, kas vajadzīga euro kā ieguldījumu valūtas starptautiskās nozīmes analīzei (9)

| | Darījumi pirmajos/pēdējos sešos gada mēnešos |
| --- | --- |
| | Aktīvi | Pasīvi |
| Euro | Parāda vērtspapīri | ārējs/iekšējs | valsts |
| — | Obligācijas un parādzīmes |

Darījumi pirmajos/pēdējos sešos gada mēnešos

Aktīvi

Pasīvi

Euro

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

Pozīcijas jūnija beigās/decembra beigās

Aktīvi

Pasīvi

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| | Darījumi pirmajos/pēdējos sešos gada mēnešos |
| --- | --- |
| | Aktīvi | Pasīvi |
| ASV dolāri | Parāda vērtspapīri | ārējs/iekšējs | valsts |
| — | Obligācijas un parādzīmes |

Darījumi pirmajos/pēdējos sešos gada mēnešos

Aktīvi

Pasīvi

ASV dolāri

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

Pozīcijas jūnija beigās/decembra beigās

Aktīvi

Pasīvi

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| | Darījumi pirmajos/pēdējos sešos gada mēnešos |
| --- | --- |
| | Aktīvi | Pasīvi |
| Citas valūtas | Parāda vērtspapīri | ārējs/iekšējs | valsts |
| — | Obligācijas un parādzīmes |

Darījumi pirmajos/pēdējos sešos gada mēnešos

Aktīvi

Pasīvi

Citas valūtas

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

Pozīcijas jūnija beigās/decembra beigās

Aktīvi

Pasīvi

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

7. TABULA

Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē pēc ģeogrāfiskā iedalījuma (10)

| | Kredīts | Debets | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Tekošais konts |
| Preces | 3. posms | 3. posms | 3. posms |
| Pakalpojumi | 3. posms | 3. posms | 3. posms |
| Ienākumi | | | |
| Atlīdzība nodarbinātajiem | 3. posms | 3. posms | 3. posms |
| Ieguldījumu ienākumi | | | |
| — | Tiešās investīcijas |

Kredīts

Debets

Neto

Tekošais konts

Preces

3. posms

3. posms

3. posms

Pakalpojumi

3. posms

3. posms

3. posms

Ienākumi

Atlīdzība nodarbinātajiem

3. posms

3. posms

3. posms

Ieguldījumu ienākumi

—

Tiešās investīcijas

3. posms

3. posms

3. posms

| — | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

—

Portfeļieguldījumi

3. posms

| — | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

—

Citi ieguldījumi

3. posms

3. posms

3. posms

Kārtējie pārvedumi

3. posms

3. posms

3. posms

| II. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

II.

3. posms

3. posms

3. posms

Tīrie aktīvi

Tīrie pasīvi

Neto

Finanšu konts

Tiešās investīcijas

3. posms

Ārvalstīs

3. posms

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

3. posms

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

3. posms

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

3. posms

Ekonomikā, par kuru ziņo

3. posms

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

3. posms

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

3. posms

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

3. posms

Portfeļieguldījumi

3. posms

Līdzdalības vērtspapīri

3. posms

Parāda vērtspapīri

3. posms

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

3. posms

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

3. posms

Atvasinātie finanšu instrumenti

Citi ieguldījumi

3. posms

3. posms

3. posms

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

3. posms

3. posms

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

3. posms

3. posms

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

3. posms

3. posms

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

3. posms

3. posms

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

3. posms

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

3. posms

3. posms

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

3. posms

3. posms

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

3. posms

3. posms

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

3. posms

3. posms

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

3. posms

3. posms

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

3. posms

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

3. posms

3. posms

Rezerves aktīvi

8. TABULA

Valstu gada ieguldījums starptautisko investīciju bilancē pēc ģeogrāfiskā iedalījuma (11)

| | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Tiešās investīcijas |
| Ārvalstīs | 3. posms | | |
| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |

Aktīvi

Pasīvi

Neto

Tiešās investīcijas

Ārvalstīs

3. posms

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

3. posms

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

3. posms

Ekonomikā, par kuru ziņo

3. posms

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

3. posms

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

3. posms

Portfeļieguldījumi

Līdzdalības vērtspapīri

3. posms

Parāda vērtspapīri

3. posms

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

3. posms

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

3. posms

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

| IV. | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

3. posms

3. posms

3. posms

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

3. posms

3. posms

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

3. posms

3. posms

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

3. posms

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

3. posms

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

3. posms

3. posms

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

3. posms

3. posms

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

3. posms

3. posms

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

3. posms

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

3. posms

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

3. posms

| V. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

V.

9. TABULA

ECB ģeogrāfiskie iedalījumi ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko investīciju bilances datiem

| — | Dānija |
| --- | --- |

—

Dānija

| — | Zviedrija |
| --- | --- |

—

Zviedrija

| — | Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste

| — | ES iestādes (12) |
| --- | --- |

—

ES iestādes (12)

| — | Citas ES dalībvalstis (t.i., Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija) (13) |
| --- | --- |

—

Citas ES dalībvalstis (t.i., Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija) (13)

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

| — | Kanāda |
| --- | --- |

—

Kanāda

| — | ASV |
| --- | --- |

—

ASV

| — | Japāna |
| --- | --- |

—

Japāna

| — | Ārzonas centri (14) |
| --- | --- |

—

Ārzonas centri (14)

| — | Starptautiskās organizācijas, izņemot ES iestādes (15) |
| --- | --- |

—

Starptautiskās organizācijas, izņemot ES iestādes (15)

| — | Atlikums (16) |
| --- | --- |

—

Atlikums (16)

10. TABULA

Teritorijas, kas ir euro zonas dalībvalstu daļa vai valstis, kas ir ar tām saistītas

| | Teritorijas, kas veido daļu no euro zonas:







  — | Helgolande: Vācija, |
| --- | --- | --- |

Teritorijas, kas veido daļu no euro zonas:

—

Helgolande: Vācija,

| — | Kanāriju salas, Seūta un Meliļa: Spānija, |
| --- | --- |

—

Kanāriju salas, Seūta un Meliļa: Spānija,

| — | Monako, Gajāna, Gvadelupa, Martinika, Reinjona, Senpjēra un Mikelona, Majota: Francija, |
| --- | --- |

—

Monako, Gajāna, Gvadelupa, Martinika, Reinjona, Senpjēra un Mikelona, Majota: Francija,

| — | Madeira, Azoru salas: Portugāle, |
| --- | --- |

—

Madeira, Azoru salas: Portugāle,

| — | Ālandes salas: Somija. |
| --- | --- |

—

Ālandes salas: Somija.

| | Teritorijas, kas ir saistītas ar euro zonas dalībvalstīm un iekļaujamas “pārējā pasaulē”:







  — | Bīzingena (nav Vācija), |
| --- | --- | --- |

Teritorijas, kas ir saistītas ar euro zonas dalībvalstīm un iekļaujamas “pārējā pasaulē”:

—

Bīzingena (nav Vācija),

| — | Andora (nav ne Spānija, ne Francija), |
| --- | --- |

—

Andora (nav ne Spānija, ne Francija),

| — | Nīderlandes Antiļas un Aruba (nav Nīderlande), |
| --- | --- |

—

Nīderlandes Antiļas un Aruba (nav Nīderlande),

| — | Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un Volisa un Futuna (nav Francija), |
| --- | --- |

—

Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un Volisa un Futuna (nav Francija),

| — | Sanmarīno un Vatikāns (nav Itālija). |
| --- | --- |

—

Sanmarīno un Vatikāns (nav Itālija).

11. TABULA

Ārzonu centru saraksts ECB ģeogrāfiskā iedalījuma ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko investīciju bilances datiem

| ISO kodi | Eurostat + ESAO
  Ārzonu finanšu centri |
| --- | --- |
| AD | Andora |
| AG | Antigva un Barbuda |
| AI | Angilja |
| AN | Nīderlandes Antiļas |
| BB | Barbadosa |
| BH | Bahreina |
| BM | Bermudu salas |
| BS | Bahamu salas |
| BZ | Beliza |
| CK | Kuka salas |
| DM | Dominika |
| GD | Grenāda |
| GG | Gērnsija |
| GI | Gibraltārs |
| HK | Hongkonga |
| IM | Menas sala |
| JE | Džērsija |
| JM | Jamaika |
| KN | Sentkitsa–Nevisa |
| KY | Kaimanu salas |
| LB | Libāna |
| LC | Sentlūsija |
| LI | Lihtenšteina |
| LR | Libērija |
| MH | Māršala salas |
| MS | Montserrata |
| MV | Maldivu salas |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PH | Filipīnas |
| SG | Singapūra |
| TC | Tērksas un Kaikosas salas |
| VC | Sentvinsenta un Grenadīnas |
| VG | Britu Virdžīnu salas |
| VI | ASV Virdžīnu salas |
| VU | Vanuatu |
| WS | Samoa |

ISO kodi

Eurostat + ESAO

Ārzonu finanšu centri

AD

Andora

AG

Antigva un Barbuda

AI

Angilja

AN

Nīderlandes Antiļas

BB

Barbadosa

BH

Bahreina

BM

Bermudu salas

BS

Bahamu salas

BZ

Beliza

CK

Kuka salas

DM

Dominika

GD

Grenāda

GG

Gērnsija

GI

Gibraltārs

HK

Hongkonga

IM

Menas sala

JE

Džērsija

JM

Jamaika

KN

Sentkitsa–Nevisa

KY

Kaimanu salas

LB

Libāna

LC

Sentlūsija

LI

Lihtenšteina

LR

Libērija

MH

Māršala salas

MS

Montserrata

MV

Maldivu salas

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PH

Filipīnas

SG

Singapūra

TC

Tērksas un Kaikosas salas

VC

Sentvinsenta un Grenadīnas

VG

Britu Virdžīnu salas

VI

ASV Virdžīnu salas

VU

Vanuatu

WS

Samoa

12. TABULA

Starptautisko organizāciju saraksts (17) ECB ģeogrāfiskā iedalījuma ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko investīciju bilances datiem

1.   Eiropas Savienības iestādes

1.1.   Galvenās Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības (izņemot ECB)

| | EIB (Eiropas Investīciju banka) |
| --- | --- |

EIB (Eiropas Investīciju banka)

| | EK (Eiropas Komisija) |
| --- | --- |

EK (Eiropas Komisija)

| | EAF (Eiropas Attīstības fonds) |
| --- | --- |

EAF (Eiropas Attīstības fonds)

| | EIF (Eiropas Investīciju fonds) |
| --- | --- |

EIF (Eiropas Investīciju fonds)

1.2.   Citas Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības, uz ko attiecas kopbudžets

| | Eiropas Parlaments |
| --- | --- |

Eiropas Parlaments

| | Eiropas Savienības Padome |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Padome

| | Tiesa |
| --- | --- |

Tiesa

| | Revīzijas palāta |
| --- | --- |

Revīzijas palāta

| | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| --- | --- |

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| | Reģionu komiteja |
| --- | --- |

Reģionu komiteja

| | Citas Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības |
| --- | --- |

Citas Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības

2.   Starptautiskās organizācijas

2.1.   Starptautiskās monetārās organizācijas

| | SVF (Starptautiskais valūtas fonds) |
| --- | --- |

SVF (Starptautiskais valūtas fonds)

| | SNB (Starptautisko norēķinu banka) |
| --- | --- |

SNB (Starptautisko norēķinu banka)

2.2.   Starptautiskās nemonetārās organizācijas

2.2.1.   Galvenās Apvienoto Nāciju organizācijas

| | PTO (Pasaules tirdzniecības organizācija) |
| --- | --- |

PTO (Pasaules tirdzniecības organizācija)

| | SRAB (Starptautiskā rekonstrukcijas un attīstības banka) |
| --- | --- |

SRAB (Starptautiskā rekonstrukcijas un attīstības banka)

| | SAA (Starptautiskā attīstības asociācija) |
| --- | --- |

SAA (Starptautiskā attīstības asociācija)

2.2.2.   Citas Apvienoto Nāciju organizācijas

| | UNESCO (ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija) |
| --- | --- |

UNESCO (ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija)

| | FAO (Pārtikas un lauksaimniecības organizācija) |
| --- | --- |

FAO (Pārtikas un lauksaimniecības organizācija)

| | PVO (Pasaules veselības organizācija) |
| --- | --- |

PVO (Pasaules veselības organizācija)

| | SLAF (Starptautiskais lauksaimniecības attīstības fonds) |
| --- | --- |

SLAF (Starptautiskais lauksaimniecības attīstības fonds)

| | SFS (Starptautiskā finanšu sabiedrība) |
| --- | --- |

SFS (Starptautiskā finanšu sabiedrība)

| | DIGA (Daudzpusējā ieguldījumu garantiju aģentūra) |
| --- | --- |

DIGA (Daudzpusējā ieguldījumu garantiju aģentūra)

| | UNICEF (ANO Bērnu fonds) |
| --- | --- |

UNICEF (ANO Bērnu fonds)

| | UNHCR (ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos) |
| --- | --- |

UNHCR (ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos)

| | UNRWA (ANO palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos) |
| --- | --- |

UNRWA (ANO palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos)

| | IAEA (Starptautiskā atomenerģijas aģentūra) |
| --- | --- |

IAEA (Starptautiskā atomenerģijas aģentūra)

| | SDO (Starptautiskā darba organizācija) |
| --- | --- |

SDO (Starptautiskā darba organizācija)

| | ITU (Starptautiskā telekomunikāciju savienība) |
| --- | --- |

ITU (Starptautiskā telekomunikāciju savienība)

2.2.3.   Citas galvenās starptautiskās iestādes un struktūrvienības (izņemot ECB)

| | ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) |
| --- | --- |

ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija)

| | AAB (Amerikas Attīstības banka) |
| --- | --- |

AAB (Amerikas Attīstības banka)

| | AfDB (Āfrikas Attīstības banka) |
| --- | --- |

AfDB (Āfrikas Attīstības banka)

| | AsDB (Āzijas attīstības banka) |
| --- | --- |

AsDB (Āzijas attīstības banka)

| | ERAB (Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka) |
| --- | --- |

ERAB (Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka)

| | ZDAIS (Ziemeļu un Dienvidu Amerikas ieguldījumu sabiedrība) |
| --- | --- |

ZDAIS (Ziemeļu un Dienvidu Amerikas ieguldījumu sabiedrība)

| | ZIS (Ziemeļvalstu Investīciju banka) |
| --- | --- |

ZIS (Ziemeļvalstu Investīciju banka)

| | SESB (Starptautiskā ekonomiskās sadarbības banka) |
| --- | --- |

SESB (Starptautiskā ekonomiskās sadarbības banka)

| | SIB (Starptautiskā investīciju banka) |
| --- | --- |

SIB (Starptautiskā investīciju banka)

| | KJBVAB (Karību jūras baseina valstu attīstības banka) |
| --- | --- |

KJBVAB (Karību jūras baseina valstu attīstības banka)

| | AMF (Arābu monetārais fonds) |
| --- | --- |

AMF (Arābu monetārais fonds)

| | BADEA (Banque arabe pour le développement économique en Afrique) |
| --- | --- |

BADEA (Banque arabe pour le développement économique en Afrique)

| | CAVAB (Centrālāfrikas valstu attīstības banka) |
| --- | --- |

CAVAB (Centrālāfrikas valstu attīstības banka)

| | Āfrikas Attīstības fonds |
| --- | --- |

Āfrikas Attīstības fonds

| | Āzijas Attīstības fonds |
| --- | --- |

Āzijas Attīstības fonds

| | Fonds spécial unifié de développement |
| --- | --- |

Fonds spécial unifié de développement

| | CAEIB (Centrālamerikas ekonomikas integrācijas banka) |
| --- | --- |

CAEIB (Centrālamerikas ekonomikas integrācijas banka)

| | AAS (Andu Attīstības sabiedrība) |
| --- | --- |

AAS (Andu Attīstības sabiedrība)

2.2.4.   Citas starptautiskās organizācijas

| | NATO (Ziemeļatlantijas Līguma organizācija) |
| --- | --- |

NATO (Ziemeļatlantijas Līguma organizācija)

| | Eiropas Padome |
| --- | --- |

Eiropas Padome

| | SSKK (Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja) |
| --- | --- |

SSKK (Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja)

| | EKA (Eiropas Kosmosa aģentūra) |
| --- | --- |

EKA (Eiropas Kosmosa aģentūra)

| | EPO (Eiropas Patentu organizācija) |
| --- | --- |

EPO (Eiropas Patentu organizācija)

| | EUROCONTROL (Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija) |
| --- | --- |

EUROCONTROL (Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija)

| | EUTELSAT (Eiropas Satelīttelekomunikāciju organizācija) |
| --- | --- |

EUTELSAT (Eiropas Satelīttelekomunikāciju organizācija)

| | INTELSAT (Starptautiskā satelīttelekomunikāciju organizācija) |
| --- | --- |

INTELSAT (Starptautiskā satelīttelekomunikāciju organizācija)

| | EBU/UER (Eiropas Raidorganizāciju savienība/Union européenne de radio–télévision) |
| --- | --- |

EBU/UER (Eiropas Raidorganizāciju savienība/Union européenne de radio–télévision)

| | EUMETSAT (Eiropas Organizācija meteoroloģisko satelītu izmantošanai) |
| --- | --- |

EUMETSAT (Eiropas Organizācija meteoroloģisko satelītu izmantošanai)

| | EDO (Eiropas Dienvidu observatorija) |
| --- | --- |

EDO (Eiropas Dienvidu observatorija)

| | EVTLPC (Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centrs) |
| --- | --- |

EVTLPC (Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centrs)

| | EMBL (Eiropas Molekulārās bioloģijas laboratorija) |
| --- | --- |

EMBL (Eiropas Molekulārās bioloģijas laboratorija)

| | CERN (Eiropas Kodolpētījumu organizācija) |
| --- | --- |

CERN (Eiropas Kodolpētījumu organizācija)

| | SMO (Starptautiskā migrācijas organizācija) |
| --- | --- |

SMO (Starptautiskā migrācijas organizācija)

13. TABULA

Prasību un termiņu kopsavilkums

| Postenis | 1. pārskata periods | 1. nosūtīšana/termiņš | Attiecīgais pamatnostādnes noteikums |
| --- | --- | --- | --- |
| Ģeogrāfiskais iedalījums (izņemot citus ieguldījumu instrumentus) | | | 2. p. 4. p., III pielikuma 2. iedaļa |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2003. g. 1. cet. līdz 2004. g. 1. cet. | 2004. gada jūnija beigas | II pielikums, 7. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2002. un 2003. gads | 2004. gada septembra beigas | II pielikums, 8. tabula |
| Ģeogrāfiskais iedalījums citiem ieguldījumu instrumentiem | | | 2. p. 4. p., III pielikuma 2. iedaļa |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2004. g. 1. cet. līdz 2005. g. 1. cet. | 2005. gada septembra beigas | II pielikums, 7. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2003. un 2004. gads | 2005. gada septembra beigas | II pielikums, 8. tabula |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet. | 2004. gada decembra beigas | 3. p. 4. p. |
| Portfeļieguldījumi s–b–s | | | |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2007. g. 4. cet. pozīcija | 2008. gada marta beigas | 2. p. 6. p. |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2007. gads | 2008. gada septembra beigas | 2. p. 6. p. |
| Portfeļieguldījumu (iekšēju) aktīvi iedalīti pēc emitenta sektora | | | 2. p. 3. p. |
| Mēneša maksājumu bilance | 2006. gada janvāris līdz aprīlis | 2006. gada jūnijs | II pielikums, 1. tabula |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2006. gada 1. cet. | 2006. gada jūnija beigas | II pielikums, 2. tabula |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2005. g. 4. cet. un 2006. g. 1. cet. | 2006. gada jūnija beigas | II pielikums, 4. līdz 5. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2005. gads | 2006. gada septembra beigas | II pielikums, 4. līdz 5. tabula |
| ĀTI papildus iedalījums pēc pašu kapitāla krājumu novērtēšanas | | | III pielikums, 1.3. punkts |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2004. un 2005. gads | 2006. gada septembra beigas | II pielikums 5. tabula un III pielikuma 1. tabula |
| Iedalījums pēc aizdevumiem un noguldījumiem | | | |
| Mēneša maksājumu bilance | 2004. gada janvāris un februāris | 2004. gada aprīlis | II pielikums, 1. tabula |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2004. gada 1. cet. | 2004. gada jūnija beigas | II pielikums, 2. tabula |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet. | 2004. gada decembra beigas | II pielikums, 4. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2003. gads | 2004. gada septembra beigas | II pielikums, 5. tabula |
| Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/ne EUR) | | | 3. p. 6. p. |
| Sešu mēnešu darījumi | 2004. gada jūlijs līdz decembris | 2005. gada jūnija beigas | II pielikums, 6. tabula |
| Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija | 2004. gads | 2005. gada jūnija beigas | II pielikums, 6. tabula |
| Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/USD/citas valūtas) | | | 3. p. 6. p. |
| Sešu mēnešu darījumi | 2007. gada jūlijs līdz decembris | 2008. gada jūnija beigas | II pielikums, 6. tabula |
| Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija | 2007. gads | 2008. gada jūnija beigas | II pielikums, 6. tabula |

Postenis

1. pārskata periods

1. nosūtīšana/termiņš

Attiecīgais pamatnostādnes noteikums

Ģeogrāfiskais iedalījums (izņemot citus ieguldījumu instrumentus)

2. p. 4. p., III pielikuma 2. iedaļa

Ceturkšņa maksājumu bilance

2003. g. 1. cet. līdz 2004. g. 1. cet.

2004. gada jūnija beigas

II pielikums, 7. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2002. un 2003. gads

2004. gada septembra beigas

II pielikums, 8. tabula

Ģeogrāfiskais iedalījums citiem ieguldījumu instrumentiem

2. p. 4. p., III pielikuma 2. iedaļa

Ceturkšņa maksājumu bilance

2004. g. 1. cet. līdz 2005. g. 1. cet.

2005. gada septembra beigas

II pielikums, 7. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2003. un 2004. gads

2005. gada septembra beigas

II pielikums, 8. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet.

2004. gada decembra beigas

3. p. 4. p.

Portfeļieguldījumi s–b–s

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2007. g. 4. cet. pozīcija

2008. gada marta beigas

2. p. 6. p.

Gada starptautisko investīciju bilance

2007. gads

2008. gada septembra beigas

2. p. 6. p.

Portfeļieguldījumu (iekšēju) aktīvi iedalīti pēc emitenta sektora

2. p. 3. p.

Mēneša maksājumu bilance

2006. gada janvāris līdz aprīlis

2006. gada jūnijs

II pielikums, 1. tabula

Ceturkšņa maksājumu bilance

2006. gada 1. cet.

2006. gada jūnija beigas

II pielikums, 2. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2005. g. 4. cet. un 2006. g. 1. cet.

2006. gada jūnija beigas

II pielikums, 4. līdz 5. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2005. gads

2006. gada septembra beigas

II pielikums, 4. līdz 5. tabula

ĀTI papildus iedalījums pēc pašu kapitāla krājumu novērtēšanas

III pielikums, 1.3. punkts

Gada starptautisko investīciju bilance

2004. un 2005. gads

2006. gada septembra beigas

II pielikums 5. tabula un III pielikuma 1. tabula

Iedalījums pēc aizdevumiem un noguldījumiem

Mēneša maksājumu bilance

2004. gada janvāris un februāris

2004. gada aprīlis

II pielikums, 1. tabula

Ceturkšņa maksājumu bilance

2004. gada 1. cet.

2004. gada jūnija beigas

II pielikums, 2. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet.

2004. gada decembra beigas

II pielikums, 4. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2003. gads

2004. gada septembra beigas

II pielikums, 5. tabula

Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/ne EUR)

3. p. 6. p.

Sešu mēnešu darījumi

2004. gada jūlijs līdz decembris

2005. gada jūnija beigas

II pielikums, 6. tabula

Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija

2004. gads

2005. gada jūnija beigas

II pielikums, 6. tabula

Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/USD/citas valūtas)

3. p. 6. p.

Sešu mēnešu darījumi

2007. gada jūlijs līdz decembris

2008. gada jūnija beigas

II pielikums, 6. tabula

Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija

2007. gads

2008. gada jūnija beigas

II pielikums, 6. tabula

---

(1)

| “Ārējs” | nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). |

“Ārējs”

nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(2)  Iedalījums pēc sektoriem pamatojas uz i) euro zonas turētājiem ārpus euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu gadījumā; ii) euro zonas emitentiem euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu un portfeļieguldījumu pasīvu gadījumā.

(3)

| “Ārējs” | nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). |

“Ārējs”

nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(4)  Iedalījums pēc sektoriem pamatojas uz i) euro zonas turētājiem ārpus euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu gadījumā; ii) euro zonas emitentiem euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu un portfeļieguldījumu pasīvu gadījumā.

(5)

| “Ārējs” | nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). |

“Ārējs”

nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(6)  Iedalījums pēc sektoriem pamatojas uz i) euro zonas turētājiem ārpus euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu gadījumā; ii) euro zonas emitentiem euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu un portfeļieguldījumu pasīvu gadījumā.

(7)

| “Ārējs” | nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). |

“Ārējs”

nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(8)  Iedalījums pēc sektoriem pamatojas uz i) euro zonas turētājiem ārpus euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu gadījumā; ii) euro zonas emitentiem euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu un portfeļieguldījumu pasīvu gadījumā.

(9)

| “Ārējs” | nozīmē darījumus / bilances attiecībā uz ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē darījumus / bilances attiecībā uz dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti, vai bilances attiecībā uz tiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). |

“Ārējs”

nozīmē darījumus / bilances attiecībā uz ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē darījumus / bilances attiecībā uz dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti, vai bilances attiecībā uz tiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(10)  3. posms attiecas uz ģeogrāfisko iedalījumu, kas izlāstīts 9. tabulā.

(11)  3. posms attiecas uz ģeogrāfisko iedalījumu, kas izlāstīts 9. tabulā.

(12)  Sastāvu skatīt 12. tabulā. Atsevišķs iedalījums nav prasīts.

(13)  Atsevišķs iedalījums nav prasīts.

(14)  Obligāti tikai maksājumu bilances finanšu kontam, saistītajiem ienākumu kontiem un starptautisko investīciju bilancei. Par tekošā konta (izņemot ienākumus) plūsmām attiecībā uz ārzonas centriem var ziņot gan atseviški, gan, sīkāk neiedalot, atlikuma kategorijā. Sastāvu skatīt 11. tabulā. Atsevišķs iedalījums nav prasīts.

(15)  Sastāvu skatīt 12. tabulā. Atsevišķs iedalījums nav prasīts.

(16)  Aprēķināts kā atlikums (no valsts kopējā ieguldījuma euro zonas maksājumu bilancē/starptautisko investīciju bilances posteņa atņemot summas, kas atbilst iepriekš uzskaitītajiem partneriem).

(17)  Pamatojas uz Eiropas Komisijas (Eurostat) Maksājumu Bilances rokasgrāmatu.

---

III PIELIKUMS

Jēdzieni un definīcijas, kas lietojamas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā un starptautisko rezervju matricā

Lai izveidotu nozīmīgu apkopotu euro zonas ārējo statistiku, ir noteikti jēdzieni un definīcijas maksājumu bilances statistikas (ienākumi, kapitāls un finanšu konti), starptautisko investīciju bilances statistikas un starptautisko rezervju matricas jomā. Šo jēdzienu un definīciju pamatā ir tā sauktie Īstenošanas pasākumi (1996. gada jūlijs) un papildu dokumenti, ko apstiprinājusi Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome. Kā atsauce šo jēdzienu un definīciju formulēšanā ir izmantoti pašreizējie starptautiskie standarti, tādi kā Starptautiskā valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances rokasgrāmata (turpmāk tekstā – “BPM5”) un SVF/Starptautisko norēķinu bankas matrica par starptautiskajām rezervēm un ārvalstu valūtas likviditāti. Vissvarīgākie saskaņošanas priekšlikumi ir uzskaitīti turpmāk saskaņā ar ECB metodiskajām piezīmēm par “Euro zonas maksājumu bilanci un starptautisko investīciju bilanci (iekļaujot rezerves)” (“Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)”), kas ir publicētas tās tīmekļa vietnē: http://www.ecb.int. Bez tam norādījumi pieejami 2. un 3. nodaļā ECB publikācijā “Eiropas Savienības maksājumu bilances/starptautisko investīciju bilances statistikas metodes” (“European Union balance of payments/international investment position statistical methods”) (turpmāk tekstā – “BoP Book”), ko katru gadu pārskata un kas ir pieejama tīmekļa vietnē un uz papīra.

1.   Izraudzīti jēdzieni un definīcijas

1.1.   Ieguldījumu ienākumi (sk. arī BoP Book 3.4. iedaļu)

Ieguldījumu ienākumi iekļauj ienākumus, kas atvasināti no euro zonas rezidenta īpašumtiesībām uz ārpus euro zonas finanšu aktīvu (kredītu) un, simetriski, ienākumus, kas atvasināti no ārpus euro zonas rezidenta īpašumtiesībām uz euro zonas finanšu aktīvu (debetu). Tā kā peļņa un zaudējumi no (kapitāla) turējuma ir atsevišķi identificējami. Tos neklasificē kā ieguldījumu ienākumus, bet kā ieguldījumu vērtības izmaiņas tirgus cenas attīstības dēļ.

Ieguldījumu ienākumi iekļauj ienākumus, ko rada tiešās investīcijas, portfeļieguldījumi un citi ieguldījumi un Eurosistēmas rezerves aktīvi. Tomēr neto pārmaiņas, kas saistītas ar procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, reģistrē finanšu kontā pie “atvasinātajiem finanšu instrumentiem”. Reinvestēto peļņu reģistrē pie “tiešo investīciju ienākumiem”. Tos definē kā tiešā investora daļu kopējā konsolidētajā peļņā, ko nopelnījis tiešo investīciju uzņēmums attiecīgajā pārskata periodā (pēc nodokļu, procentu un amortizācijas atskaitīšanas) mīnus dividendes, kas jāmaksā pārskata periodā, pat ja minētās dividendes attiecas uz peļņu, kas nopelnīta iepriekšējos periodos.

Maksājumu datu mēneša un ceturkšņa bilances prasības ir gandrīz identiskas SVF standarta sastāvdaļām, kas definētas BPM5. Galvenā atšķirība ir, ka ECB neprasa tiešo investīciju līdzdalības ienākumu iedalīt sadalītajā un nesadalītajā peļņā.

Procentu ienākumus reģistrē pēc uzkrājumu principa (tas nav prasīts par mēneša datiem). Dividendes reģistrē dienā, kad tās kļūst maksājamas. Reinvestēto peļņu jāreģistrē laika posmā, kad tie ir nopelnīti.

1.2.   Kapitāla konts (sk. arī BoP Book 3.6. iedaļu)

Kapitāla konts iekļauj kapitāla pārvedumus un neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanos/realizāciju. Kārtējie pārvedumi jāreģistrē tekošajā kontā. Kapitāla pārvedumi sastāv no i) pamatlīdzekļu īpašumtiesību tālāknodošanas; ii) līdzekļu tālāknodošanas, kas ir saistīta ar pamatlīdzekļu iegādāšanos vai realizāciju vai ir no tās atkarīga; un iii) kreditoru veiktas saistību dzēšanas, nesaņemot pretī nekādu atlīdzību. Kapitāla pārvedumi var būt skaidrā naudā vai natūrā (tādi kā parāda atlaišana). Atšķirība starp tekošajiem pārvedumiem un kapitāla pārvedumiem praksē ir atkarīga no tā, kā pārvedumu izmanto saņēmēja valsts. Neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanās/realizācija iekļauj galvenokārt nemateriālos aktīvus, tādus kā patenti, noma vai citi pārvedami līgumi. Šajā kapitāla konta postenī ir jāreģistrē tikai attiecīgo aktīvu iegādāšanās/pārdošana, bet ne to izmantošana.

Tā kā SVF kapitāla konta standarta komponenti sastāv no sektoru iedalījuma posteņos “valsts pārvalde” un “citi sektori” (ar turpmāku sīkāku iedalījumu), ECB apkopo tikai kapitāla konta paušālsummu bez jebkāda iedalījuma.

1.3.   Tiešās investīcijas (sk. arī BoP Book 3.7. iedaļu)

Tiešās investīcijas ir starptautisko investīciju kategorija, kas atspoguļo vienā ekonomikā rezidējošas vienības mērķi iegūt ilgstošas intereses uzņēmumā, kas rezidē citā ekonomikā. Atbilstīgi starptautiskajiem standartiem (SVF) pielieto “10 % īpašumtiesību kritēriju”, lai secinātu par tiešo investīciju sakarības pastāvēšanu, t.i., ilgstošām interesēm euro zonas maksājumu bilances/starptautisko investīciju bilances gadījumā. Pamatojoties uz šo kritēriju, tiešo investīciju sakarība var pastāvēt starp vairākiem radniecīgiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai saistība iekļauj vienu ķēdi vai vairākas ķēdes. Tā var paplašināties uz tiešajām investīcijām uzņēmuma filiālēs, apakšfiliālēs un līdzdalībniekos. Ja tiešās investīcijas ir noteiktas, visas turpmākās finanšu pārmaiņas/turējumus starp/pret saistītajām vienībām reģistrē kā tiešo investīciju darījumus/pozīcijas (1).

Ievērojot SVF standartus un Eurostat/ESAO pamatnostādnes, euro zonas tiešo investīciju sakarības reģistrē, izmantojot virziena principu, kas nozīmē, ka finanšu darījumus starp euro zonas rezidentu tiešo investoru un ārpus euro zonas tiešo investīciju uzņēmumiem klasificē kā “tiešās investīcijas ārvalstīs”. Simetriski, finanšu darījumus starp rezidentu tiešo investīciju uzņēmumiem un ārpus euro zonas tiešajiem investoriem klasificē euro zonas maksājumu bilances postenī “tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo”.

Tiešo investīciju sastāvdaļas ir pašu kapitāls, reinvestētā peļņa un “cits kapitāls”, kas saistīts ar dažādām parādu darbībām starp uzņēmējsabiedrībām. Pašu kapitāls iekļauj pašu kapitālu meitas uzņēmumos, kā arī visas kapitāla daļas filiālēs un saistītajos uzņēmumos. Reinvestētā peļņa sastāv no kompensējoša ieraksta tiešā investora peļņas daļā, ko filiāles vai saistītie uzņēmumi nav sadalījuši kā dividendes, un meitas uzņēmumu peļņa, kas nav pārskaitīta tiešajam investoram un kas ir reģistrēta kā “ieguldījumu ienākumi”. “Cits kapitāls” iekļauj visas finanšu darbības starp saistītajiem uzņēmumiem (līdzekļu aizņemšanos un aizdošanu) – iekļaujot parāda vērtspapīrus un piegādātāja kredītus (tas ir, tirdzniecības kredītus) – starp tiešajiem investoriem un filiālēm, meitas uzņēmumiem un saistītajiem uzņēmumiem.

Attiecībā uz tiešo investīciju krājumu novērtēšanu, starptautiski ieteiktā pieeja ir izmantot tirgus cenas. Šo pieeju piemēro pašu kapitāla krājumu novērtēšanai attiecībā uz biržas sarakstā iekļautām tiešo investīciju sabiedrībām. Biržas sarakstā neiekļauto tiešo investīciju sabiedrību gadījumā pašu kapitāla krājumus vērtē, pamatojoties uz uzskaites vērtību, izmantojot kopēju definīciju, kas iekļauj šādus grāmatvedības posteņus:

| i) | samaksāto kapitālu (izņemot pašu akcijas un iekļaujot akciju emisijas uzcenojuma kontus); |
| --- | --- |

i)

samaksāto kapitālu (izņemot pašu akcijas un iekļaujot akciju emisijas uzcenojuma kontus);

| ii) | visus rezervju veidus (iekļaujot ieguldījumu dotācijas, ja grāmatvedības pamatnostādnes tās uzskata par uzņēmējsabiedrības rezervēm); un |
| --- | --- |

ii)

visus rezervju veidus (iekļaujot ieguldījumu dotācijas, ja grāmatvedības pamatnostādnes tās uzskata par uzņēmējsabiedrības rezervēm); un

| iii) | nesadalīto peļņu pēc zaudējumu atskaitīšanas (iekļaujot pašreizējā gada rezultātus). |
| --- | --- |

iii)

nesadalīto peļņu pēc zaudējumu atskaitīšanas (iekļaujot pašreizējā gada rezultātus).

Uzskaites vērtības pašu kapitāla krājumiem biržas sarakstā iekļautās tiešo investīciju sabiedrībās vajadzīgas arī kā papildposteņi, izmantojot to pašu kopējo definīciju.

ECB/Komisijas (Eurostat) Kopīgā ārvalstu tiešo investīciju darba grupa ir sagatavojusi ieteikumus, kuru mērķis ir saskaņota metodoloģija un prakse visās dalībvalstīs. Svarīgākie ieteikumi ir apkopoti 1. tabulā.

1.4.   Portfeļieguldījumi (sk. arī BoP Book 3.8. iedaļu)

Euro zonas portfeļieguldījumu konts iekļauj i) pašu kapitāla vērtspapīrus; un ii) parāda vērtspapīrus obligāciju un parādzīmju veidā un naudas tirgus instrumentus, ja vien tie nav iekļauti tiešo investīciju vai rezerves aktīvu kategorijā. Atvasinātie finanšu instrumenti, kā arī pārdošanas ar atpirkšanu līgumi un vērtspapīru aizdevumi portfeļieguldījumā nav iekļauti.

Postenis “līdzdalības vērtspapīri” iekļauj visus instrumentus, kas pārstāv prasības par kapitālsabiedrības atlikuma vērtību pēc tam, kad ir apmierinātas visu kreditoru prasības. Krājumi, akcijas, priekšrocību akcijas, līdzdalības atestāti vai līdzīgi dokumenti nosaka pašu kapitāla īpašumtiesības. Kolektīvo ieguldījumu iestāžu, piem., ieguldījumu fondu, darījumi/turējumi arī ir iekļauti.

Obligācijas un parādzīmes ir vērtspapīri, kas emitēti ar sākotnējo termiņu lielāku par vienu gadu un kas parasti turētājam dod i) beznosacījumu tiesības uz noteiktiem naudas ienākumiem vai līgumā noteiktiem mainīgiem naudas ienākumiem (procentu maksāšana nav atkarīga no debitora ieņēmumiem); un ii) beznosacījumu tiesības uz noteiktu summu pamatsummas atmaksāšanai norādītā datumā vai datumos.

Atšķirībā no obligācijām un parādzīmēm naudas tirgus instrumenti ir vērtspapīri, ko emitē ar sākotnējo termiņu viens gads vai mazāk. Tie parasti turētājam dod beznosacījumu tiesības saņemt noteiktu nemainīgu naudas summu norādītā datumā. Minētie instrumenti parasti ir tirgojami ar atlaidi organizētos tirgos; atlaide ir atkarīga no procentu likmes un laika, kas palicis līdz maksājuma termiņam.

Portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmu darba grupas ziņojumam sekoja valstu pētījumi par iespējām euro zonā datus vākt, izmantojot “vērtspapīrs pret vērtspapīru” bāzi. Šos pētījumus veica 15 toreizējās Eiropas Savienības dalībvalstis, kas pētījumu noslēgumā vienojās vākt vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu krājumiem euro zonā, pamatojoties uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principu. Šī vienošanās noteica četrus portfeļieguldījumu statistikas vākšanas modeļus, kas izklāstīti VI pielikuma tabulā.

Euro zonas portfeļieguldījumu neto pasīvu iedalījumam pa sektoriem prasības attiecībā uz starptautisko investīciju bilances datiem ir tādas pašas kā maksājumu bilances pārmaiņām.

Portfeļieguldījumu darījumu reģistrēšana euro zonas maksājumu bilancē notiek, kad euro zonas kreditori vai debitori iegrāmato prasību vai saistību. Darījumu reģistrē ar faktisko saņemto vai samaksāto cenu, atņemot komisijas naudu un izdevumus. Tātad vērtspapīru ar kuponu gadījumā iekļauj pēc pēdējās procentu izmaksas uzkrātos procentus, un ar atlaidi emitēto vērtspapīru gadījumā iekļauj kopš izdošanas uzkrātos procentus. Uzkrāto procentu iekļaušana nepieciešama ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances finanšu kontam; mēneša maksājumu bilancē veicināma tāda pati rīcība; šiem ierakstiem ceturkšņa (un mēneša) finanšu kontā vajadzīgi kompensējoši ieraksti attiecīgajā ieņēmumu kontā.

1.5.   Atvasinātie finanšu instrumenti (sk. arī BoP Book 3.9. iedaļu)

Atvasinātie finanšu instrumenti ir finanšu instrumenti, kas saistīti ar īpašu finanšu instrumentu, rādītāju vai izstrādājumu un caur kuru finanšu tirgū īpašus finanšu riskus var tirgot pašus par sevi. Darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem uzskata par atsevišķiem darījumiem, nevis par pamatā esošo darījumu, ar kuriem tie ir saistīti, vērtības neatņemamu sastāvdaļu.

Iespēju darījumus, standartizētos nākotnes darījumus, mijmaiņas darījumus, ārvalstu valūtas nākotnes līgumus, atvasinātos kredītu instrumentus un iestrādātos atvasinātos instrumentus un attiecīgās pozīcijas reģistrē maksājumu bilancē, starptautiskajās rezervēs un starptautisko investīciju bilancē. Praktisku iemeslu dēļ iestrādātos atvasinātos instrumentus nenošķir no pamatā esošā instrumenta, ar ko tie ir saistīti.

Ar procentu likmes atvasinājumiem saistītās neto pārmaiņas atbilstīgi nesen noslēgtam starptautiskam nolīgumam reģistrē kā atvasinātos finanšu instrumentus, nevis kā ieguldījumu ienākumus. Par īpašo atvasināto kredīta instrumentu klasifikāciju lēmums jāpieņem katrā gadījumā atsevišķi.

Sākotnējās drošības iemaksas uzskata par izmaiņām noguldījumos un tās jāreģistrē, ja tās ir identificējamas, postenī “citi ieguldījumi”. Rīcība ar mainīgo drošības iemaksu ir atkarīga no mainīgās drošības iemaksas veida: iespēju līgumu mainīgās drošības iemaksas principā uzskata par izmaiņām noguldījumos un tās jāreģistrē, ja tās ir identificējamas, postenī “citi ieguldījumi”. Standartizēto nākotnes darījumu mainīgās drošības iemaksas principā uzskata par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem un tās jāreģistrē pie “atvasinātajiem finanšu instrumentiem”.

Iespēju līgumu gadījumā reģistrē pilnu prēmiju (t.i., iespēju līgumu pirkšanas/pārdošanas cenu un iekļauto maksu par pakalpojumu).

Atvasināto finanšu instrumentu vērtēšana jāizdara, pamatojoties uz tirgus vērtību.

Darījumu ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem reģistrācija notiek, kad euro zonas kreditori un debitori iegrāmatojuši prasību. Praktisko problēmu dēļ, kas saistītas ar aktīvu un pasīvu pārmaiņu nodalīšanu dažiem atvasinātajiem instrumentiem, visus darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem euro zonas maksājumu bilancē reģistrē neto. Atvasināto finanšu instrumentu aktīvu un pasīvu pozīcijas starptautisko investīciju bilances statistikā reģistrē bruto, izņemot tos atvasinātos finanšu instrumentus, kas iekļauti rezerves aktīvu kategorijā un ko reģistrē neto.

1.6.   Citi ieguldījumi (sk. arī BoP Book 3.10. iedaļu)

Citus ieguldījumus definē kā atlikuma kategoriju, kas iekļauj visus finanšu darījumus, uz kuriem neattiecas tiešo investīciju, portfeļieguldījumu, atvasināto finanšu instrumentu vai rezerves aktīvu kategorijas.

Citi ieguldījumi iekļauj tirdzniecības kredītu, aizdevumus/skaidru naudu un noguldījumus un citus aktīvus/citus pasīvus. Tie iekļauj arī instrumentu, kas klasificēti pie citiem ieguldījumiem, uzkrāto ienākumu kompensācijas ierakstus.

Tirdzniecības kredīti sastāv no prasībām vai saistībām, kas radušās, attiecīgi euro zonas piegādātājiem vai pircējiem tieši paplašinot kredītu uz darījumiem ar precēm un pakalpojumiem un avansa maksājumiem par nepabeigto produkciju (vai produkciju, kas jāuzsāk), kura ir saistīta ar šādiem darījumiem.

Aizdevumi/valūta un noguldījumi iekļauj darījumus/turējumus ar šādiem finanšu instrumentiem: aizdevumiem, t.i., finanšu aktīviem, kas radušies kreditoram (aizdevējam), tieši aizdodot līdzekļus debitoram (aizņēmējam) caur vienošanos, kurā aizdevējs vai nu nesaņem nekādu vērtspapīru vai saņem neapgrozāmu dokumentu vai instrumentu, pārdošanas ar atpirkšanu tipa darbībām, valūtai un noguldījumiem. Tas, inter alia, iekļauj aizdevumus finanšu tirdzniecībai, citus aizdevumus un avansus (iekļaujot hipotēkas) un finanšu nomu. Atšķirība starp “aizdevumiem” un “skaidru naudu un noguldījumiem” pamatojas uz to, kas ir aizdevējs. Tas nozīmē to, ka – aktīvu pusē – nauda, ko euro zonas naudas tirgus sektors piešķīris ārpus euro zonas bankām, jāklasificē kā “noguldījumi”, bet nauda, ko euro zonas naudas tirgus sektors piešķīris ārpus euro zonas iestādēm, kas nav bankas jāklasificē kā “aizdevumi”. Pasīvu pusē nauda, ko saņēmušas euro zonas iestādes, kas nav MFI, vienmēr jāklasificē kā “aizdevumi”. Šī atšķirība nozīmē to, ka visi darījumi, kuros iesaistītas euro zonas MFI un ārvalstu bankas, jāklasificē kā “noguldījumi”.

Ar visām repo veida darbībām, t.i., pārdošanas ar atpirkšanu līgumiem, pārdošanas/atpirkšanas operācijām un vērtspapīru aizdošanu (ar skaidru naudu kā nodrošinājumu), euro zonas maksājumu bilancē/starptautisko investīciju bilancē rīkojas kā ar nodrošinātiem aizdevumiem, nevis kā ar tiešu vērtspapīru pirkšanu/pārdošanu, un tos reģistrē postenī “citi ieguldījumi” euro zonas rezidenta sektorā, kas veic operāciju. Šāda rīcība, kas arī atbilst banku un citu finanšu sabiedrību praksei, ir paredzēta, lai labāk atspoguļotu aiz šiem finanšu instrumentiem esošos ekonomiskos motīvus.

Citi aktīvi/citi pasīvi iekļauj visus posteņus, kas nav tirdzniecības kredīti, aizdevumi un nauda un noguldījumi.

Euro zonas sektors “Eurosistēma” postenī “citi ieguldījumi” iekļauj Eurosistēmas neto pozīcijas ar valstu centrālajām bankām (VCB) neiesaistītajās dalībvalstīs, kas ir saistītas ar TARGET sistēmas darbību. Šīs iekšējās Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) bilances/konti, kas ir denominēti euro, ir līdzīgi Monetāro finanšu iestāžu (MFI) nostro/vostro kontu kustībai un tādēļ par to ziņo ECB uz neto pasīvu pamata.

“Īpašumtiesību pārejas”, “norēķinu laika” un “nomaksas laika” principi visi atbilst SVF standartiem.

Salīdzinot ar BPM5 standarta sastāvdaļām, iedalījuma noformējums ir atšķirīgs (t.i., sektors kā pirmā prioritāte). Tomēr šis sektoru iedalījums ir saderīgs ar BPM5 iedalījumu, kurā instrumentiem ir prioritāte. Mēneša maksājumu bilances datiem MFI sektorā ir jānošķir īstermiņa un ilgtermiņa pārmaiņas. Tāpat kā BPM5 noformējumā, nauda un noguldījumi ir nošķirti no aizdevumiem un citiem ieguldījumiem.

1.7.   Rezerves aktīvi (sk. arī BoP Book 3.11. iedaļu)

Euro zonas rezerves aktīvi sastāv no Eurosistēmas rezerves aktīviem, t.i., ECB un VCB rezerves aktīviem.

Rezerves aktīviem jābūt i) Eurosistēmas vai VCB attiecīgās monetārās iestādes efektīvā kontrolē; un ii) augsti likvīdām, apgrozāmām un nevainojamas maksātspējas prasībām, kuru turētājs ir Eurosistēma vai ārpus euro zonas rezidenti un kuras ir denominētas valūtās, kas nav euro, zelts, rezerves pozīcijas SVF vai speciālās aizņēmuma tiesības (SDR).

Šī definīcija skaidri nosaka, ka ārvalstu valūtu prasības pret euro zonas rezidentiem un euro prasības pret ārpus euro zonas rezidentiem nevar uzskatīt par rezerves aktīviem ne valstu, ne euro zonas līmenī. Līdzīgi centrālo valdību un/vai Valsts kases ārvalstu valūtu pozīcijas neiekļauj rezerves aktīvu definīcijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma institucionālo kārtību.

ECB rezerves aktīvi ir tie aktīvi, ko apvieno saskaņā ar ECBS statūtu 30. pantu un tātad uzskata par esošiem tiešā un efektīvā ECB kontrolē. Ciktāl nenotiek īpašumtiesību tālāknodošana, VCB paturētie rezerves aktīvi ir to tiešā un efektīvā kontrolē, un ar tiem rīkojas kā ar katras atsevišķas VCB rezerves aktīviem.

Eurosistēmas starptautisko rezervju darījumu noformējumā parāda mēneša darījumu kopējo skaitli. Papildu dati par Eurosistēmas darījumiem ar zeltu, ārvalstu valūtu, SDR turējumiem un rezerves pozīciju SVF ir pieejami katru ceturksni saskaņā ar BPM5 standarta sastāvdaļām. Ievērojot nesen iznākušo SVF ieteikumu, noformē atsevišķu atvasināto finanšu instrumentu kategoriju.

Eurosistēmas rezerves apkopo uz bruto pamata, nekompensējot ar rezervēm saistītās saistības (izņemot tos rezervju aktīvus, kas iekļauti “atvasināto finanšu instrumentu” apakškategorijā un ko reģistrē uz neto pamata).

Novērtēšana pamatojas uz tirgus cenām, izmantojot i) darījumiem dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek; un ii) turējumiem vidējās – tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās. Dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek, un vidējās tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās attiecīgi izmanto, lai ārvalstu valūtā denominēto aktīvu darījumus un turējumus konvertētu euro.

Ienākumi par rezerves aktīviem jāreģistrē, sīkāk neiedalot, ieguldījumu ienākumu konta postenī “citi ieguldījumi”, iekļaujot parādu vērtspapīru rezerves turējumu procentu ienākumu un pēc uzkrājumu principa vismaz reizi ceturksnī.

Uzskats, ka attiecībā uz valsts spēju izpildīt savas saistības ārvalstu valūtā izmantojamās rezerves var būt svarīgāks rādītājs nekā bruto rezerves, kas parādītas maksājumu bilancē un starptautisko investīciju bilances statistikā, ir kļuvis izplatītāks un ir pieņemts SVF īpašajā datu izplatīšanas standartā. Lai aprēķinātu izmantojamās rezerves, dati par bruto rezervēm ir jāpapildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtu aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām. Attiecīgi ikmēneša datus par Eurosistēmas (bruto) rezerves aktīviem papildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtas aktīviem un iepriekš paredzētām un iespējamām īstermiņa neto pārmaiņām bruto rezerves aktīvos, ko klasificē saskaņā ar atlikušo termiņu. Turklāt ceturkšņa intervālos ir vajadzīga arī valūtas iedalīšana bruto rezerves aktīvos, kas denominēti SDR valūtās (kopā) un citās valūtās (kopā).

Attiecībā uz īpašiem posteņiem zelta monētu turējumiem ir jāpaliek nemainīgiem visos atgriezeniskos darījumos ar zeltu (zelta mijmaiņas darījumos, pārdošanās ar atpirkšanu, aizdevumos un noguldījumos). Pārdošanas ar atpirkšanu darījumi ārvalstu valūtā denominētos vērtspapīros izraisa rezerves aktīvu kopējās summas palielinājumu VCB, kas aizņemas skaidro naudu, tādēļ, ka ar atpirkšanu pārdotie vērtspapīri vēl paliek bilancē; pirkšanas ar atpārdošanu gadījumā skaidro naudu aizdevusī monetārā iestāde nereģistrē nekādas izmaiņas rezerves aktīvu kopējā summā, ja nerezidējošais darījuma partneris ir cita monetārā iestāde vai finanšu iestāde, tādēļ ka prasību pret skaidrās naudas aizņēmēju tādā gadījumā uzskata par rezerves aktīvu.

2.   Ģeogrāfiskā sadalījuma īstenošanas metodes

Ģeogrāfiski iedalītas maksājumu bilances un starptautisko investīciju balances statistikas apkopošanā tiek izmantota pakāpeniska pieeja. Šī pieeja saistīta ar trīs datu prasību ievērošanai vajadzīgiem posmiem, kuru prasības pakāpeniski pieaug:

| 1. posms | : | Apkopošanas metode euro zonas līmenī: valstu kopējo neto darījumu/pozīciju saskaitīšana. |
| --- | --- | --- |
| 2. posms | : | Apkopošanas metode euro zonas līmenī: darījumu/pozīciju ar nerezidentiem atsevišķa saskaitīšana attiecībā uz kredītiem un debetiem vai neto aktīviem un neto pasīviem (maksājumu bilance)/aktīvi un saistības (starptautisko investīciju bilance).
  VCB līmeņa prasības datiem: euro zonas rezidentu un ārpus euro zonas rezidentu darījumu/pozīciju atsevišķa norādīšana, kā tas noteikts II pielikumā (1., 2., 4. un 5. tabula). |
| 3. posms | : | Apkopošanas metode euro zonas līmenī un prasības attiecībā uz datiem VCB līmenī: līdzīgi 2. posmam, pievienojot ģeogrāfisko iedalījumu ārpus euro zonas darījumos/pozīcijās. 3. posms ir vajadzīgs tikai ceturkšņa maksājumu bilances un gada starptautisko investīciju bilances statistikai, kā tas noteikts II pielikumā (7. un 8. tabula).
  VCB līmeņa prasības datiem: atsevišķi norādīt euro zonas rezidentu darījumus/pozīcijas ar to valstu rezidentiem, kas minētas partnervalstu/reģionu saskaņotā sarakstā II pielikumā (9. līdz 12. tabulā). |

1. posms

:

Apkopošanas metode euro zonas līmenī: valstu kopējo neto darījumu/pozīciju saskaitīšana.

2. posms

:

Apkopošanas metode euro zonas līmenī: darījumu/pozīciju ar nerezidentiem atsevišķa saskaitīšana attiecībā uz kredītiem un debetiem vai neto aktīviem un neto pasīviem (maksājumu bilance)/aktīvi un saistības (starptautisko investīciju bilance).

VCB līmeņa prasības datiem: euro zonas rezidentu un ārpus euro zonas rezidentu darījumu/pozīciju atsevišķa norādīšana, kā tas noteikts II pielikumā (1., 2., 4. un 5. tabula).

3. posms

:

Apkopošanas metode euro zonas līmenī un prasības attiecībā uz datiem VCB līmenī: līdzīgi 2. posmam, pievienojot ģeogrāfisko iedalījumu ārpus euro zonas darījumos/pozīcijās. 3. posms ir vajadzīgs tikai ceturkšņa maksājumu bilances un gada starptautisko investīciju bilances statistikai, kā tas noteikts II pielikumā (7. un 8. tabula).

VCB līmeņa prasības datiem: atsevišķi norādīt euro zonas rezidentu darījumus/pozīcijas ar to valstu rezidentiem, kas minētas partnervalstu/reģionu saskaņotā sarakstā II pielikumā (9. līdz 12. tabulā).

3.   Klasifikācija pēc euro zonas kopuma institucionālajiem sektoriem (sk. arī BoP Book 3.1.6. iedaļu)

Euro zonas kopuma iedalījums pēc sektoriem iekļauj monetārās iestādes, valsts pārvaldi, MFI un citus euro zonas sektorus.

Monetārās iestādes

Euro zonas statistikas “monetāro iestāžu” sektors sastāv no Eurosistēmas.

Valsts pārvalde

Euro zonas statistikas “valsts pārvaldes” sektors atbilst minētā sektora definīcijai NKS 93 un EKS 95 un tātad tajā iekļautas šādas vienības:

| — | centrālā pārvalde, |
| --- | --- |

—

centrālā pārvalde,

| — | valsts/ reģiona pārvalde, |
| --- | --- |

—

valsts/ reģiona pārvalde,

| — | pašvaldības, |
| --- | --- |

—

pašvaldības,

| — | sociālās nodrošināšanas fondi. |
| --- | --- |

—

sociālās nodrošināšanas fondi.

MFI, izņemot monetārās iestādes

“MFI, izņemot monetārās iestādes” sektors sakrīt ar naudas un banku statistikas MFI sektoru (izņemot monetārās iestādes). Tajā ietilpst:

| i) | kredītiestādes, kas definētas Kopienas tiesību aktos, t.i., uzņēmumi, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no sabiedrības (iekļaujot ieņēmumus, kas rodas no bankas obligāciju pārdošanas sabiedrībai) un piešķirt kredītu uz sava rēķina; un |
| --- | --- |

i)

kredītiestādes, kas definētas Kopienas tiesību aktos, t.i., uzņēmumi, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no sabiedrības (iekļaujot ieņēmumus, kas rodas no bankas obligāciju pārdošanas sabiedrībai) un piešķirt kredītu uz sava rēķina; un

| ii) | visas citas rezidentu finanšu iestādes, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus un/vai tuvus noguldījumu aizstājējus no vienībām, kas nav MFI, un uz sava rēķina (vismaz ekonomikas nozīmē) piešķirt kredītus un/vai veikt ieguldījumus vērtspapīros. |
| --- | --- |

ii)

visas citas rezidentu finanšu iestādes, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus un/vai tuvus noguldījumu aizstājējus no vienībām, kas nav MFI, un uz sava rēķina (vismaz ekonomikas nozīmē) piešķirt kredītus un/vai veikt ieguldījumus vērtspapīros.

Citi sektori

Euro zonas statistikas kategorija “citi sektori” iekļauj dažāds institucionālas vienības, galvenokārt:

| i) | citas finanšu iestādes, kas nav iekļautas MFI definīcijā, tādas kā kolektīvo ieguldījumu iestādes, kuras neuzskata par naudas tirgus fondiem, nekustamā īpašuma ieguldījumu iestādes, vērtspapīru tirgotāji, hipotekārā kredīta iestādes, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi un finanšu palīgiestādes; un |
| --- | --- |

i)

citas finanšu iestādes, kas nav iekļautas MFI definīcijā, tādas kā kolektīvo ieguldījumu iestādes, kuras neuzskata par naudas tirgus fondiem, nekustamā īpašuma ieguldījumu iestādes, vērtspapīru tirgotāji, hipotekārā kredīta iestādes, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi un finanšu palīgiestādes; un

| ii) | nefinanšu iestādes, tādas kā valsts un privātie nefinanšu uzņēmumi, bezpeļņas iestādes, kas kalpo mājsaimniecībām, un mājsaimniecības. |
| --- | --- |

ii)

nefinanšu iestādes, tādas kā valsts un privātie nefinanšu uzņēmumi, bezpeļņas iestādes, kas kalpo mājsaimniecībām, un mājsaimniecības.

Iestādes, kas nav MFI

Euro zonas statistikas kategorijā “iestādes, kas nav MFI” iekļauj sektorus i) “valsts pārvalde” un ii) “citi sektori”.

1. TABULA

Ieteikumi saistībā ar ārvalstu tiešo investīciju darījumiem, tostarp saistīto ienākumu, un pozīcijām (2)

| Prioritāte | Rīcība |
| --- | --- |
| Īstermiņa |
| Augsta | — | Ar visām netiešajām ĀTI attiecībām (3) konceptuāli rīkojas saskaņā ar starptautisko statistikas standartu interpretāciju, kas norādīta ĀTI darba grupas ziņojuma 1. nodaļā |

Prioritāte

Rīcība

Īstermiņa

Augsta

—

Ar visām netiešajām ĀTI attiecībām (3) konceptuāli rīkojas saskaņā ar starptautisko statistikas standartu interpretāciju, kas norādīta ĀTI darba grupas ziņojuma 1. nodaļā

| — | Visus (netiešos) ĀTI darījumus/pozīcijas ģeogrāfiski iedala pie tuvākā saistītā uzņēmuma vai mātesuzņēmuma (3)
   (4) |
| --- | --- |

—

Visus (netiešos) ĀTI darījumus/pozīcijas ģeogrāfiski iedala pie tuvākā saistītā uzņēmuma vai mātesuzņēmuma (3)
   (4)

| — | Dalībvalstis datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem un reinvestēto peļņu sāk apkopot, pamatojoties uz ĀTI apsekojumu rezultātiem (vāc vismaz reizi gadā) (5)
   (6) |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem un reinvestēto peļņu sāk apkopot, pamatojoties uz ĀTI apsekojumu rezultātiem (vāc vismaz reizi gadā) (5)
   (6)

| — | Datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem vāc atsevišķi par biržā kotētiem (gan bilances, gan tirgus vērtība) un biržā nekotētiem uzņēmumiem |
| --- | --- |

—

Datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem vāc atsevišķi par biržā kotētiem (gan bilances, gan tirgus vērtība) un biržā nekotētiem uzņēmumiem

Zema

| — | Ieguldījumus tiešo investīciju uzņēmumu zaudējumu segšanai iegrāmato finanšu kontā |
| --- | --- |

—

Ieguldījumus tiešo investīciju uzņēmumu zaudējumu segšanai iegrāmato finanšu kontā

Vidēja termiņa

Augsta

| — | Lai iegrāmatotu reinvestēto peļņu dalībvalstīm jāizmanto “Current Operating Performance Concept” (7) |
| --- | --- |

—

Lai iegrāmatotu reinvestēto peļņu dalībvalstīm jāizmanto “Current Operating Performance Concept” (7)

| — | Citas kapitāla sastāvdaļas klasificē saskaņā ar ĀTI darba grupas ziņojuma ieteikumiem |
| --- | --- |

—

Citas kapitāla sastāvdaļas klasificē saskaņā ar ĀTI darba grupas ziņojuma ieteikumiem

Vidēja termiņa

Vidēja

| — | Dividenžu izmaksu no ārkārtas kapitāla guvumiem iegrāmato finanšu kontā (tādējādi neiekļaujot reinvestētās peļņas aprēķināšanā) |
| --- | --- |

—

Dividenžu izmaksu no ārkārtas kapitāla guvumiem iegrāmato finanšu kontā (tādējādi neiekļaujot reinvestētās peļņas aprēķināšanā)

Ilgtermiņa

Augsta

| — | Netiešās ĀTI attiecības aptver (vismaz): i) netiešo līdzdalību, kas pārsniedz 50 %; vai ii) tiešo un netiešo līdzdalību, kas pārsniedz 10 %, kas aprēķināta kā līdzdalības saišu ķēdes rezultāts |
| --- | --- |

—

Netiešās ĀTI attiecības aptver (vismaz): i) netiešo līdzdalību, kas pārsniedz 50 %; vai ii) tiešo un netiešo līdzdalību, kas pārsniedz 10 %, kas aprēķināta kā līdzdalības saišu ķēdes rezultāts

---

(1)  Izņēmumi attiecas uz atvasināto finanšu instrumentu darījumiem/posteņiem starp filiālēm, attiecībā uz kurām euro zonas līmenī ir vienojušies par reģistrāciju kategorijā “atvasinātie finanšu instrumenti” nevis “tiešās investīcijas/cits kapitāls”.

(2)  2003. gada beigās.

(3)  Šis ieteikums nenorāda uz vajadzību aptvert netiešās attiecības, bet gan uz piemērojamo metodoloģiju. Skatīt arī ilgtermiņa rīcību, kas saistīta ar netiešo ĀTI attiecību aptveršanu praksē.

(4)  Šo ieteikumu piemēro tikai attiecībā uz reinvestēto peļņu (pārmaiņām) un ĀTI pašu kapitāla krājumiem. Lai labāk izprastu novirzes, kuras varētu radīt citi kritēriji, skatīt ĀTI darba grupas ziņojuma 2. nodaļu.

(5)  Izņēmums ir pirmais starptautisko investīciju bilances novertējums (sniedz T+9) un investīcijas nekustamajā īpašumā. Jāpārtrauc šāda prakse: i) atļaut ziņotājiem izvēlēties novērtēšanas kritērijus (tirgus vērtība vai bilances vērtība); ii) piemērot nepārtrauktās inventarizācijas metodi / maksājumu bilances pārmaiņu uzkrāšanu kājumu aprēķināšanai.

(6)  Pārejas periodā, kuru noteiks divpusējās sarunās, attiecībā uz jaunajām prasībām tiks pieņemtas labākās iespējamās aplēses (termiņos par kuriem panākta vienošanās).

(7)  Dalībvalstis var koncentrēties uz mazāku skaitu uzņēmumu (uz lielākajiem uzņēmumiem un/vai pārvaldītājsabiedrībām), lai nodalītu parastos guvumus un zaudējumus un ārkārtas guvumus un zaudējumus.

---

IV PIELIKUMS

Datu nodošana Eiropas Centrālajai Bankai

Valstu centrālās bankas (VCB) izmanto Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) sniegtās iespējas, kas pamatojas uz telekomunikāciju tīklu “ESCB–Net”, lai elektroniski nosūtītu Eiropas Centrālajai bankai (ECB) vajadzīgo informāciju. Visās datu apmaiņās ECBS iekšienē izmanto vienu un to pašu konceptuālo datu modeli. Statistikas ziņojumu formāts, kas izstrādāts šai elektroniskajai statistikas datu apmaiņai, ir “GESMES/TS” formāts. Šī prasība neliedz statistikas datu pārsūtīšanai uz ECB izmantot kādus citus līdzekļus, kuri ir saskaņoti kā alternatīvs risinājums.

VCB ievēro turpmāk uzskaitītos ieteikumus, lai nodrošinātu, ka datu pārsūtīšana darbojas apmierinoši.

| — | Pilnīgums: VCB paziņo visus vajadzīgos sērijas kodus. Sērijas kodu nepaziņošana vai neuzskaitītu sērijas kodu paziņošana tiks uzskatīta par nepilnīgu ziņošanu. Ja kāds novērojums trūkst, izlaidumu reģistrē, izmantojot atbilstīgu novērojuma statusa parametru. Turklāt, pat ja pārskata tikai sērijas kodu apakškopumu, vērtēšanas noteikumi jāpiemēro visai maksājumu bilancei. |
| --- | --- |

—

Pilnīgums: VCB paziņo visus vajadzīgos sērijas kodus. Sērijas kodu nepaziņošana vai neuzskaitītu sērijas kodu paziņošana tiks uzskatīta par nepilnīgu ziņošanu. Ja kāds novērojums trūkst, izlaidumu reģistrē, izmantojot atbilstīgu novērojuma statusa parametru. Turklāt, pat ja pārskata tikai sērijas kodu apakškopumu, vērtēšanas noteikumi jāpiemēro visai maksājumu bilancei.

| — | Zīmju apkopošana: datu nosūtīšanā no VCB uz ECB, kā arī uz Eiropas Komisiju (Eurostat) ievēro vienveidīgu zīmju apkopošanu par visiem datiem, kas ir jāziņo. Saskaņā ar šo zīmju apkopošanu kredīti un debeti norēķinu kontā un kapitāla kontā ir jāziņo ar plus zīmi, bet tīrā bilance ir jāaprēķina un jāziņo kā kredīts mīnus debets. Finanšu kontā neto aktīvu samazinājums/neto pasīvu palielinājums ir jāziņo ar plus zīmi, bet neto aktīvu palielinājums/neto pasīvu samazinājums jāziņo ar mīnus zīmi. Neto bilances jāaprēķina un jāziņo kā tīrās izmaiņas aktīvos plus tīrās izmaiņas pasīvos.
  Nosūtot starptautisko investīciju bilances datus, neto pozīcijas jāaprēķina un jāziņo kā aktīvu pozīcija mīnus pasīvu pozīcija. |
| --- | --- |

—

Zīmju apkopošana: datu nosūtīšanā no VCB uz ECB, kā arī uz Eiropas Komisiju (Eurostat) ievēro vienveidīgu zīmju apkopošanu par visiem datiem, kas ir jāziņo. Saskaņā ar šo zīmju apkopošanu kredīti un debeti norēķinu kontā un kapitāla kontā ir jāziņo ar plus zīmi, bet tīrā bilance ir jāaprēķina un jāziņo kā kredīts mīnus debets. Finanšu kontā neto aktīvu samazinājums/neto pasīvu palielinājums ir jāziņo ar plus zīmi, bet neto aktīvu palielinājums/neto pasīvu samazinājums jāziņo ar mīnus zīmi. Neto bilances jāaprēķina un jāziņo kā tīrās izmaiņas aktīvos plus tīrās izmaiņas pasīvos.

Nosūtot starptautisko investīciju bilances datus, neto pozīcijas jāaprēķina un jāziņo kā aktīvu pozīcija mīnus pasīvu pozīcija.

| — | Grāmatvedības datu identitāte: vērtēšanas noteikumi, kas bija izplatīti un kas pēc pieprasījuma ir pieejami, jāīsteno valstu centrālajām bankām pirms datu nosūtīšanas uz ECB. |
| --- | --- |

—

Grāmatvedības datu identitāte: vērtēšanas noteikumi, kas bija izplatīti un kas pēc pieprasījuma ir pieejami, jāīsteno valstu centrālajām bankām pirms datu nosūtīšanas uz ECB.

Ja notiek pārskatīšanas, VCB var sūtīt uz ECB atjauninātu datu kopumu. Pārskatīšanas jānosūta šādi:

| — | mēneša maksājumu bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot i) datus par nākamo mēnesi; ii) attiecīgos ceturkšņa datus; iii) attiecīgos pārskatītos ceturkšņa datus, |
| --- | --- |

—

mēneša maksājumu bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot i) datus par nākamo mēnesi; ii) attiecīgos ceturkšņa datus; iii) attiecīgos pārskatītos ceturkšņa datus,

| — | ceturkšņa maksājumu bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamo ceturksni, |
| --- | --- |

—

ceturkšņa maksājumu bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamo ceturksni,

| — | ceturkšņa starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamajiem gadiem, |
| --- | --- |

—

ceturkšņa starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamajiem gadiem,

| — | ikgadējo starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamajiem gadiem. |
| --- | --- |

—

ikgadējo starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamajiem gadiem.

Mēneša un ceturkšņa maksājumu bilances datu pārskatīšanu, kas attiecas uz pilnu gadu, VCB dara pieejamu ECB marta beigās un septembra beigās; pēdējo minēto iesniedz kopā ar gada starptautisko investīciju bilances datiem. Ceturkšņa starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu, kas attiecas uz pilnu gadu, VCB dara pieejamu ECB septembra beigās, iesniedzot kopā ar gada starptautisko investīciju bilances datiem. Dati starptautisko rezervju matricai var tikt pārskatīti pēc vajadzības. Tomēr jānodrošina, ka atbilst perioda beigu pozīcija un attiecīgie posteņi euro zonas (ceturkšņa un gada) starptautisko investīciju bilancē.

---

V PIELIKUMS

Statistikas apkopošanas metožu uzraudzība

Eiropas Centrālā banka (ECB) uzrauga statistikas apkopošanas metodes, ko izmanto ziņošanai par maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku, kā arī jēdzienus un definīcijas, ko regulāri pielieto iesaistītās dalībvalstis. Uzraudzību veic saistībā ar ECB publikācijas “Eiropas Savienības maksājumu bilances/starptautisko investīciju bilances statistikas metodes” (turpmāk tekstā – “BoP Book”) atjaunināšanu. Bez uzraudzības mērķa BoP Book ir mērķis informēt euro zonas maksājumu bilances apkopotājus par attīstību citās euro zonas dalībvalstīs.

BoP Book satur informāciju par maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku visās dalībvalstīs. Ir sīki izstrādāti apraksti par datu apkopošanas metodēm un izmantotajiem jēdzieniem un definīcijām, kā arī informācija par atkāpēm no maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas saskaņotajām definīcijām dalībvalstīs.

BoP Book atjaunina katru gadu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

---

VI PIELIKUMS

Datu vākšana portfeļieguldījumu jomā

Ņemot vērā portfeļieguldījumu stattistikas apkopošanai raksturīgās grūtības, tika uzskatīts par vajadzīgu noteikt kopīgu pieeju šīs informācijas vākšanai euro zonā.

Kā paskaidrots III pielikuma 1.4. punktā, tika veikti valstu pētījumi par iespējām euro zonā datus vākt, izmantojot vērtspapīrs pret vērtspapīru principu. Pētījumu noslēgumā tika panākta šāda vienošanās: 2008. gada marta beigās dalībvalstis vismaz reizi ceturksnī vāc datus par portfeļieguldījumu aktīvu un pasīvu krājumiem, izmantojot vērtspapīrs pret vērtspapīru principu. Līdz tam laikam dalībvalstis varēs sniegt tikai aplēses par dažiem īpašiem portfeļieguldījumu iedalījumiem, jo īpaši par iedalījumu pēc emitenta sektora vai iedalījumu pēc valūtas/emisijas valsts.

Darbojošās Centralizētās vērtspapīru datu bāzes (CVDB) pieejamība tiek uzskatīta par būtisku tam, lai jaunās datu vākšanas sistēmas kļūtu darboties spējīgas. Tādēļ, ja CVDB projekta 1. fāzes “Projekta pabeigšanas dokuments” netiks iesniegts Padomei ar ECBS Statistikas komitejas starpniecību līdz 2005. gada marta beigām, šis termiņš tiks pagarināts par tik lielu laika posmu, cik vēlu notiks iesniegšana.

Datu bāzes mērķis ir šāds: vērtspapīru krājumi par kuriem valsts datu apkopotājam ziņo kopsavilkuma veidā, t.i. neizmantojot standarta (ISIN vai līdzīgus) kodus, nedrīkst pārsniegt 15 % no kopējiem portfeļieguldījumu aktīvu vai pasīvu krājumiem. Pēc šī ierobežojuma vadās, novērtējot dalībvalstu sistēmu piemērošanas jomu. CVDB pietiekami aptver portfeļieguldījumu vērtspapīrus visā pasaulē, lai ļautu apkopot statistiku uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata.

Portfeļieguldījumu aktīvus un pasīvus starptautisko ieguldījumu bilancē apkopo tikai no krājumu datiem.

No 2008. gada marta (sākot no datiem par 2008. gada janvāri un 2007. gada beigu pozīcijām) euro zonas portfeļieguldījumu apkopošanas sistēmas atbilst kādam no modeļiem šajā tabulā:

Izmantojamie portfeļieguldījumu datu apkopošanas modeļi

| — | Mēneša krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [s–b–s] |
| --- | --- |

—

Mēneša krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [s–b–s]

| — | Ceturkšņa krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [s–b–s] |
| --- | --- |

—

Ceturkšņa krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [s–b–s]

| — | Mēneša krājumi [s–b–s] + atvasinātās mēneša plūsmas [s–b–s] |
| --- | --- |

—

Mēneša krājumi [s–b–s] + atvasinātās mēneša plūsmas [s–b–s]

| — | Ceturkšņa krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [kopsavilkums] |
| --- | --- |

—

Ceturkšņa krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [kopsavilkums]

| | “s–b–s” = vērtspapīrs pret vērtspapīru datu vākšana |
| --- | --- |

“s–b–s” = vērtspapīrs pret vērtspapīru datu vākšana

| | “atvasinātas plūsmas” = kā krājumu starpība (pielāgota valūtas kursa, cenu un citām identificējamām daudzuma izmaiņām) |
| --- | --- |

“atvasinātas plūsmas” = kā krājumu starpība (pielāgota valūtas kursa, cenu un citām identificējamām daudzuma izmaiņām)

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/77

---

PADOMES LĒMUMS 2004/809/KĀDP

(2004. gada 5. jūlijs)

attiecībā uz Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas nolīguma slēgšanu par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL“Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | 2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju (EUPOL“Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (1). |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju (EUPOL“Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (1).

| (2) | Šīs vienotās rīcības 9. panta 6. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību ir jāslēdz nolīgumi par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību. |
| --- | --- |

(2)

Šīs vienotās rīcības 9. panta 6. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību ir jāslēdz nolīgumi par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību.

| (3) | Pēc Padomes 2004. gada 2. marta Lēmuma, kas prezidentvalsti, kam vajadzības gadījumā palīdz ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, pilnvaroja sākt sarunas, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL“Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Padomes 2004. gada 2. marta Lēmuma, kas prezidentvalsti, kam vajadzības gadījumā palīdz ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, pilnvaroja sākt sarunas, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL“Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

| (4) | Šis nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas nolīgums par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL“Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājam ar šo ir dotas tiesības iecelt personu, kas pilnvarota parakstīt šo nolīgumu nolūkā uzlikt saistības Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 5. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

G. ZALM

---

(1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

1

---

TULKOJUMS

Eiropas savienības

NOLĪGUMS

ar Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (EUPOL “Proxima”)

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,

no otras puses,

turpmāk kopīgi minētas kā “Iesaistītās puses”,

ŅEMOT VĒRĀ

| — | Eiropas Padomes 2003. gada 29. septembrī pieņemto Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (turpmāk – EUPOL “Proxima”) (1), kurā tā noteica, ka kandidātvalstis ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes 2003. gada 29. septembrī pieņemto Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (turpmāk – EUPOL “Proxima”) (1), kurā tā noteica, ka kandidātvalstis ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL “Proxima”,

| — | uzaicinājumu Šveices Konfederācijai piedalīties EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

uzaicinājumu Šveices Konfederācijai piedalīties EUPOL “Proxima”,

| — | spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un misijas policijas priekšnieka un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Šveices Konfederācijas līdzdalībai EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un misijas policijas priekšnieka un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Šveices Konfederācijas līdzdalībai EUPOL “Proxima”,

| — | Politikas un drošības komitejas 2004. gada 10. februāra lēmumu pieņemt Šveices Konfederācijas ieguldījumu EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

Politikas un drošības komitejas 2004. gada 10. februāra lēmumu pieņemt Šveices Konfederācijas ieguldījumu EUPOL “Proxima”,

| — | Nolīgumu, ko 2003. gada 11. decembrī ES noslēdza ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, parEUPOL “Proxima” statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (2), tostarp noteikumus par EUPOL “Proxima” personāla statusu, |
| --- | --- |

—

Nolīgumu, ko 2003. gada 11. decembrī ES noslēdza ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, parEUPOL “Proxima” statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (2), tostarp noteikumus par EUPOL “Proxima” personāla statusu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Pamatojums

1.   Šveices Konfederācija pievienojas 2003. gada 29. septembrī pieņemtās Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem par EUPOL “Proxima”, kā arī jebkurai Vienotai rīcībai vai Lēmumam, ko Eiropas Savienības Padome var pieņemt, lai paplašinātu EUPOL “Proxima” darbību.

2.   Šveices Konfederācijas ieguldījums EUPOL “Proxima” neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

2. pants

Personāla statuss

1.   Statusu personālam, ko Šveices Konfederācija nosūta uz EUPOL “Proxima”, reglamentē ar Nolīgumu, kuru ES 2003. gada 11. decembrī noslēgusi ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju par EUPOL “Proxima” statusu Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

2.   Neskarot ES Nolīgumu ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju par EUPOL “Proxima” statusu un darbībām Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā, Šveices Konfederācijas personāls, kas piedalās EUPOL “Proxima”, paliek tās jurisdikcijā.

3.   Šveices Konfederācija ir atbildīga par visu prasību izskatīšanu saistībā ar dalību EUPOL “Proxima”, ko iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Šveices Konfederācija ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi.

4.   Šveices Konfederācija atsakās no jebkādām prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās EUPOL “Proxima”, Šveices Konfederācijas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai [Šveices Konfederācijai] ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EUPOL “Proxima” darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies EUPOL “Proxima” personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, |
| --- | --- |

—

radies EUPOL “Proxima” personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā,

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL “Proxima” dalībvalstīm, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad EUPOL “Proxima” personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā. |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL “Proxima” dalībvalstīm, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad EUPOL “Proxima” personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.

5.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām saistībā ar Šveices Konfederācijas dalību EUPOL “Proxima”.

3. pants

Klasificēta informācija

1.   Šveices Konfederācija veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes Lēmumā 2001/264/EK (3), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks.

2.   Ja ES un Šveices Konfederācija ir noslēgušas nolīgumu par drošības procedūrām klasificētās informācijas apmaiņai, šāda nolīguma noteikumus piemēro EUPOL “Proxima” darbības kontekstā.

4. pants

Personāls, kas nosūtīts uz EUPOL “Proxima”

1.   Šveices Konfederācija nodrošina to, ka personāls, ko tā nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic savus pienākumus atbilstīgi:

| — | Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem un to turpmākiem grozījumiem, kā minēts šā Nolīguma 1. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem un to turpmākiem grozījumiem, kā minēts šā Nolīguma 1. panta 1. punktā,

| — | operācijas plānam, |
| --- | --- |

—

operācijas plānam,

| — | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumiem.

2.   Šveices Konfederācija laikus informē EUPOL “Proxima” misijas vadītāju/policijas priekšnieku un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām EUPOL “Proxima”.

3.   Kompetentā Šveices Konfederācijas iestāde personālam, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic medicīnisko pārbaudi, vakcināciju un izsniedz dokumentu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Šveices Konfederācijas personāls, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, uzrāda šāda apliecinoša dokumenta kopiju.

4.   Nosūtītie policijas darbinieki pilda pienākumus savas valsts policijas formas tērpos. Beretes un zīmotnes nodrošina EUPOL “Proxima”.

5. pants

Pavēļu ķēde

1.   Šveices Konfederācijas nosūtītais personāls veic pienākumus un darbojas, vadoties vienīgi pēc EUPOL “Proxima” interesēm.

2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

3.   Valstu iestādes nodod operatīvo kontroli (OPCON) EUPOL “Proxima” misijas vadītāja/policijas priekšnieka pārziņā, kurš īsteno pavēles un kontroles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.

4.   Misijas vadītājs/policijas priekšnieks vada EUPOL “Proxima” un uzņemas organizēt tās ikdienas pienākumus.

5.   Šveices Konfederācijai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīviem ikdienas pienākumiem kā ES dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP 9. panta 4. punktu.

6.   EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks ir atbildīgs par operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplināru sodīšanu uzņemas attiecīgā valsts iestāde.

7.   Šveices Konfederācija norīko Kontingenta kontaktvienību (KK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. KK sniedz ziņojumus EUPOL “Proxima” misijas vadītājam/policijas priekšniekam par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīga par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.

8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība, pēc apspriešanās ar Šveices Konfederāciju, ja šī valsts joprojām sniedz ieguldījumu EUPOL “Proxima” darbībā operācijas izbeigšanas brīdī.

6. pants

Finansiālie aspekti

1.   Šveices Konfederācija uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no ES kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts operācijas budžetā.

2.   Šveices Konfederācija apsver iespēju sniegt brīvprātīgus ieguldījumus.

3.   Ja tiek sniegti šādi brīvprātīgi ieguldījumi, EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks un Šveices Konfederācijas attiecīgais administratīvais dienests noslēdz vienošanos par noteikumiem saistībā ar Šveices Konfederācijas ieguldījumu EUPOL “Proxima” operācijas budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šādos noteikumos cita starpā iekļauj noteikumus par:

| a) | attiecīgo summu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo summu;

| b) | finanšu ieguldījumu maksas kārtību; |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījumu maksas kārtību;

| c) | audita procedūru. |
| --- | --- |

c)

audita procedūru.

4.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no Bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas, Šveices Konfederācija gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti līgumā par misijas statusu, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.

7. pants

Noteikumu neievērošana

Ja kāda no pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas jau iepriekš minētajos pantos, otrai pusei ir tiesības izbeigt šā Nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

8. pants

Strīdu izšķiršana

Strīdus par šā Nolīguma interpretāciju vai piemērošanu puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

9. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis Nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šo Nolīgumu piemēro pagaidu kārtā, sākot no tā parakstīšanas dienas.

3.   Šo Nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.

4.   Šo Nolīgumu kāda no pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

Briselē, 2004. gada 14. jūlijā, sastādīts angļu valodā četros eksemplāros.

Eiropas Savienības vārdā —

Šveices Konfederācijas vārdā —

---

(1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

1

(2)  OV L 16, 23.1.2004., 65. lpp.

2

(3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

3

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/81 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/81

---

PADOMES LĒMUMS 2004/810/KĀDP

(2004. gada 5. jūlijs)

attiecībā uz Eiropas Savienības un Ukrainas nolīguma slēgšanu par Ukrainas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | 2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (1). |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (1).

| (2) | Šīs vienotās rīcības 9. panta 6. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību jāslēdz nolīgumi par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību. |
| --- | --- |

(2)

Šīs vienotās rīcības 9. panta 6. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību jāslēdz nolīgumi par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību.

| (3) | Pēc Padomes 2004. gada 2. marta Lēmuma, kas prezidentvalsti, kam vajadzības gadījumā palīdz Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, pilnvaroja sākt sarunas, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Ukrainu par Ukrainas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Padomes 2004. gada 2. marta Lēmuma, kas prezidentvalsti, kam vajadzības gadījumā palīdz Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, pilnvaroja sākt sarunas, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Ukrainu par Ukrainas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

| (4) | Šis nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Ukrainas nolīgums par Ukrainas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL Proxima) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājam ar šo ir dotas tiesības iecelt personu, kas pilnvarota parakstīt šo nolīgumu nolūkā uzlikt saistības Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 5. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

G. ZALM

---

(1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

1

---

TULKOJUMS

Eiropas savienības

NOLĪGUMS

ar Ukrainu par Ukrainas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (EUPOL “Proxima”)

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

UKRAINA

no otras puses,

še turpmāk kopīgi minētas kā “Iesaistītās Puses”,

FŅEMOT VĒRĀ

| — | Eiropas Padomes 2003. gada 29. septembrī pieņemto Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (še turpmāk EUPOL “Proxima”) (1), kurā tā noteica, ka kandidātvalstis ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes 2003. gada 29. septembrī pieņemto Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (še turpmāk EUPOL “Proxima”) (1), kurā tā noteica, ka kandidātvalstis ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL “Proxima”,

| — | uzaicinājumu Ukrainai piedalīties EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

uzaicinājumu Ukrainai piedalīties EUPOL “Proxima”,

| — | spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un misijas policijas priekšnieka un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Ukrainas līdzdalībai EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un misijas policijas priekšnieka un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Ukrainas līdzdalībai EUPOL “Proxima”,

| — | Politikas un drošības komitejas 2004. gada 10. februāra lēmumu pieņemt Ukrainas ieguldījumu EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

Politikas un drošības komitejas 2004. gada 10. februāra lēmumu pieņemt Ukrainas ieguldījumu EUPOL “Proxima”,

| — | nolīgumu, ko 2003. gada 11. decembrī ES noslēdza ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, par EUPOL “Proxima” statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (2), tostarp noteikumus par EUPOL “Proxima” personāla statusu, |
| --- | --- |

—

nolīgumu, ko 2003. gada 11. decembrī ES noslēdza ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, par EUPOL “Proxima” statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (2), tostarp noteikumus par EUPOL “Proxima” personāla statusu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Pamatojums

1.   Ukraina pievienojas 2003. gada 29. septembrī pieņemtās Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem par EUPOL “Proxima”, kā arī jebkurai vienotai rīcībai vai lēmumam, ko Eiropas Savienības Padome var pieņemt, lai paplašinātu EUPOL “Proxima” darbību.

2.   Ukrainas ieguldījums EUPOL “Proxima” neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

2. pants

Personāla statuss

1.   Statusu personālam, ko Ukraina nosūta uz EUPOL “Proxima”, reglamentē ar nolīgumu, kuru ES 2003. gada 11. decembrī noslēgusi ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju par EUPOL “Proxima” statusu Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

2.   Neskarot ES nolīgumu ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju par EUPOL “Proxima” statusu un darbībām Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā, Ukrainas personāls, kas piedalās EUPOL “Proxima”, paliek tās jurisdikcijā.

3.   Ukraina ir atbildīga par visu prasību izskatīšanu saistībā ar dalību EUPOL “Proxima”, kuras iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Ukraina ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi.

4.   Ukraina atsakās no jebkādām prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās EUPOL “Proxima”, Ukrainas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja valstij ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EUPOL “Proxima” darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies EUPOL “Proxima” personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, |
| --- | --- |

—

radies EUPOL “Proxima” personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā,

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL “Proxima” dalībvalstīm, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad EUPOL “Proxima” personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā. |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL “Proxima” dalībvalstīm, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad EUPOL “Proxima” personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.

5.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām saistībā ar Ukrainas dalību EUPOL “Proxima”.

3. pants

Klasificēta informācija

1.   Ukraina veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā 2001/264/EK (3), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks.

2.   Ja ES un Ukraina ir noslēgušas nolīgumu par drošības procedūrām klasificētās informācijas apmaiņai, šāda nolīguma noteikumus piemēro EUPOL “Proxima” darbības kontekstā.

4. pants

Personāls, kas nosūtīts uz EUPOL “Proxima”

1.   Ukraina nodrošina to, ka personāls, ko tā nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic savus pienākumus atbilstīgi:

| — | Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem un to turpmākiem grozījumiem, kā minēts šā Nolīguma 1. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem un to turpmākiem grozījumiem, kā minēts šā Nolīguma 1. panta 1. punktā,

| — | operācijas plānam, |
| --- | --- |

—

operācijas plānam,

| — | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumiem.

2.   Ukraina laikus informē EUPOL “Proxima” misijas vadītāju/policijas priekšnieku un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām EUPOL “Proxima”.

3.   Kompetentā Ukrainas iestāde personālam, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic medicīnisko pārbaudi, vakcināciju un izsniedz dokumentu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Ukrainas personāls, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, uzrāda šāda apliecinoša dokumenta kopiju.

4.   Nosūtītie policijas darbinieki pilda pienākumus savas valsts policijas formas tērpos. Beretes un zīmotnes nodrošina EUPOL “Proxima”.

5. pants

Pavēļu ķēde

1.   Ukrainas nosūtītais personāls veic pienākumus un darbojas, vadoties vienīgi pēc EUPOL “Proxima” interesēm.

2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

3.   Valstu iestādes nodod operatīvo kontroli (OPCON) EUPOL “Proxima” misijas vadītāja/policijas priekšnieka pārziņā, kurš īsteno pavēles un kontroles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.

4.   misijas vadītājs/policijas priekšnieks vada EUPOL “Proxima” un uzņemas organizēt tās ikdienas pienākumus.

5.   Ukrainai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīviem ikdienas pienākumiem kā ES dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP 9. panta 4. punktu.

6.   EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks ir atbildīgs par operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplināru sodīšanu uzņemas attiecīgā valsts iestāde.

7.   Ukraina norīko Kontingenta Kontaktvienību (KK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. KK sniedz ziņojumus EUPOL “Proxima” misijas vadītājam/policijas priekšniekam par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīga par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.

8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība, pēc apspriešanās ar Ukrainu, ja šī valsts joprojām sniedz ieguldījumu EUPOL “Proxima” darbībā operācijas izbeigšanas brīdī.

6. pants

Finansiālie aspekti

1.   Ukraina uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no ES kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts operācijas budžetā.

2.   Ukraina apsver iespēju sniegt brīvprātīgus ieguldījumus.

3.   Ja tiek sniegti šādi brīvprātīgi ieguldījumi, EUPOL “Proxima” Misijas vadītājs/policijas priekšnieks un Ukrainas attiecīgais administratīvais dienests noslēdz vienošanos par noteikumiem saistībā ar Ukrainas ieguldījumu EUPOL “Proxima” operācijas budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šādos noteikumos cita starpā iekļauj noteikumus par:

| a) | attiecīgo summu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo summu;

| b) | finanšu ieguldījumu maksas kārtību; |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījumu maksas kārtību;

| c) | audita procedūru. |
| --- | --- |

c)

audita procedūru.

4.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no Bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas, Ukraina gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti līgumā par misijas statusu, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.

7. pants

Noteikumu neievērošana

Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas jau iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā Nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

8. pants

Strīdu izšķiršana

Strīdus par šā Nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

9. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis Nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šo Nolīgumu piemēro pagaidu kārtā, sākot no tā parakstīšanas dienas.

3.   Šo Nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.

4.   Šo Nolīgumu kāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

Hāgā, 2004. gada 8. jūlijā, sastādīts angļu valodā četros eksemplāros.

Eiropas Savienības vārdā —

Ukrainas vārdā —

---

(1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

1

(2)  OV L 16, 23.1.2004., 65. lpp.

2

(3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

3

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/85 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/85

---

PADOMES LĒMUMS 2004/811/KĀDP

(2004. gada 5. jūlijs)

attiecībā uz Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes nolīguma slēgšanu par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | 2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (1). |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (1).

| (2) | Šīs vienotās rīcības 9. panta 6. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību ir jāslēdz nolīgumi par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību. |
| --- | --- |

(2)

Šīs vienotās rīcības 9. panta 6. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību ir jāslēdz nolīgumi par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību.

| (3) | Pēc Padomes 2004. gada 2. marta Lēmuma, kas prezidentvalsti, kam vajadzības gadījumā palīdz Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, pilnvaroja sākt sarunas, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Padomes 2004. gada 2. marta Lēmuma, kas prezidentvalsti, kam vajadzības gadījumā palīdz Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, pilnvaroja sākt sarunas, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

| (4) | Šis nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes nolīgums par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

Nolīguma teksts ir pievienots šim Lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājam ar šo ir dotas tiesības iecelt personu, kas pilnvarota parakstīt šo nolīgumu nolūkā uzlikt saistības Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 5. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

G. ZALM

---

(1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

1

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

Eiropas savienības

ar Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas Karalistes dalību Eiropas Savienības Policijas misijā Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (EUPOL “Proxima”)

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

NORVĒĢIJAS KARALISTE,

no otras puses,

turpmāk kopīgi minētas kā “Iesaistītās puses”,

ŅEMOT VĒRĀ

| — | Eiropas Padomes 2003. gada 29. septembrī pieņemto Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (turpmāk – EUPOL “Proxima”) (1), kurā tā noteica, ka kandidātvalstis ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes 2003. gada 29. septembrī pieņemto Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (turpmāk – EUPOL “Proxima”) (1), kurā tā noteica, ka kandidātvalstis ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL “Proxima”,

| — | uzaicinājumu Norvēģijas Karalistei piedalīties EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

uzaicinājumu Norvēģijas Karalistei piedalīties EUPOL “Proxima”,

| — | spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un misijas policijas priekšnieka un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Norvēģijas Karalistes līdzdalībai EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un misijas policijas priekšnieka un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Norvēģijas Karalistes līdzdalībai EUPOL “Proxima”,

| — | Politikas un drošības komitejas 2004. gada 10. februāra Lēmumu pieņemt Norvēģijas Karalistes ieguldījumu EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

Politikas un drošības komitejas 2004. gada 10. februāra Lēmumu pieņemt Norvēģijas Karalistes ieguldījumu EUPOL “Proxima”,

| — | Nolīgumu, ko 2003. gada 11. decembrī ES noslēdza ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, par EUPOL “Proxima” statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (2), tostarp noteikumus par EUPOL “Proxima” personāla statusu, |
| --- | --- |

—

Nolīgumu, ko 2003. gada 11. decembrī ES noslēdza ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, par EUPOL “Proxima” statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā (2), tostarp noteikumus par EUPOL “Proxima” personāla statusu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Pamatojums

1.   Norvēģijas Karaliste pievienojas 2003. gada 29. septembrī pieņemtās Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem par EUPOL “Proxima”, kā arī jebkurai Vienotai rīcībai vai Lēmumam, ko Eiropas Savienības Padome var pieņemt, lai paplašinātu EUPOL “Proxima” darbību.

2.   Norvēģijas Karalistes ieguldījums EUPOL “Proxima” neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

2. pants

Personāla statuss

1.   Statusu personālam, ko Norvēģijas Karaliste nosūta uz EUPOL “Proxima”, reglamentē ar Nolīgumu, kuru ES 2003. gada 11. decembrī noslēgusi ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju par EUPOL “Proxima” statusu Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.

2.   Neskarot ES nolīgumu ar Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju par EUPOL “Proxima” statusu un darbībām Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā, Norvēģijas Karalistes personāls, kas piedalās EUPOL “Proxima”, paliek tās jurisdikcijā.

3.   Norvēģijas Karaliste ir atbildīga par visu prasību izskatīšanu saistībā ar dalību EUPOL “Proxima”, ko iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Norvēģijas Karaliste ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi.

4.   Norvēģijas Karaliste atsakās no jebkādām prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās EUPOL “Proxima”, Norvēģijas Karalistes personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai (Norvēģijas Karalistei) ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EUPOL “Proxima” darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies EUPOL “Proxima” personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, |
| --- | --- |

—

radies EUPOL “Proxima” personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā,

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL “Proxima” dalībvalstīm, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad EUPOL “Proxima” personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā. |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL “Proxima” dalībvalstīm, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad EUPOL “Proxima” personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.

5.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām saistībā ar Norvēģijas Karalistes dalību EUPOL “Proxima”.

3. pants

Klasificēta informācija

1.   Norvēģijas Karaliste veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā 2001/264/EK (3), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks.

2.   Ja ES un Norvēģijas Karaliste ir noslēgušas Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētās informācijas apmaiņai, šāda Nolīguma noteikumus piemēro EUPOL “Proxima” darbības kontekstā.

4. pants

Personāls, kas nosūtīts uz EUPOL “Proxima”

1.   Norvēģijas Karaliste nodrošina to, ka personāls, ko tā nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic savus pienākumus atbilstīgi:

| — | Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem un to turpmākiem grozījumiem, kā minēts šā Nolīguma 1. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem un to turpmākiem grozījumiem, kā minēts šā Nolīguma 1. panta 1. punktā,

| — | operācijas plānam, |
| --- | --- |

—

operācijas plānam,

| — | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumiem.

2.   Norvēģijas Karaliste laikus informē EUPOL “Proxima” misijas vadītāju/policijas priekšnieku un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām EUPOL “Proxima”.

3.   Kompetentā Norvēģijas Karalistes iestāde personālam, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic medicīnisko pārbaudi, vakcināciju un izsniedz dokumentu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Norvēģijas Karalistes personāls, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, uzrāda šāda apliecinoša dokumenta kopiju.

4.   Nosūtītie policijas darbinieki pilda pienākumus savas valsts policijas formas tērpos. Beretes un zīmotnes nodrošina EUPOL “Proxima”.

5. pants

Pavēļu ķēde

1.   Norvēģijas Karalistes nosūtītais personāls veic pienākumus un darbojas, vadoties vienīgi pēc EUPOL “Proxima” interesēm.

2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

3.   Valstu iestādes nodod operatīvo kontroli (OPCON) EUPOL “Proxima” misijas vadītāja/policijas priekšnieka pārziņā, kurš īsteno pavēles un kontroles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.

4.   Misijas vadītājs/policijas priekšnieks vada EUPOL “Proxima” un uzņemas organizēt tās ikdienas pienākumus.

5.   Norvēģijas Karalistei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīviem ikdienas pienākumiem kā ES dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP 9. panta 4. punktu.

6.   EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks ir atbildīgs par operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplināru sodīšanu uzņemas attiecīgā valsts iestāde.

7.   Norvēģijas Karaliste norīko Kontingenta kontaktvienību (KK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. KK sniedz ziņojumus EUPOL “Proxima” misijas vadītājam/policijas priekšniekam par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīga par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.

8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Norvēģijas Karalisti, ja šī valsts joprojām sniedz ieguldījumu EUPOL “Proxima” darbībā operācijas izbeigšanas brīdī.

6. pants

Finansiālie aspekti

1.   Norvēģijas Karaliste uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no ES kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts operācijas budžetā.

2.   Norvēģijas Karaliste apsver iespēju sniegt brīvprātīgus ieguldījumus.

3.   Ja tiek sniegti šādi brīvprātīgi ieguldījumi, EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks un Norvēģijas Karalistes attiecīgais administratīvais dienests noslēdz vienošanos par noteikumiem saistībā ar Norvēģijas Karalistes ieguldījumu EUPOL “Proxima” operācijas budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šādos noteikumos cita starpā iekļauj noteikumus par:

| a) | attiecīgo summu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo summu;

| b) | finanšu ieguldījumu maksas kārtību; |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījumu maksas kārtību;

| c) | audita procedūru. |
| --- | --- |

c)

audita procedūru.

4.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no Bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas, Norvēģijas Karaliste gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Līgumā par misijas statusu, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.

7. pants

Noteikumu neievērošana

Ja kāda no pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas jau iepriekš minētajos pantos, otrai pusei ir tiesības izbeigt šā Nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

8. pants

Strīdu izšķiršana

Strīdus par šā Nolīguma interpretāciju vai piemērošanu puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

9. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis Nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šo Nolīgumu piemēro pagaidu kārtā, sākot no tā parakstīšanas dienas.

3.   Šo Nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.

4.   Šo Nolīgumu kāda no pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

Briselē, 2004. gada 9. septembriā, sastādīts angļu valodā četros eksemplāros.

Eiropas Savienības vārdā —

Norvēģijas Karalistes vārdā —

---

(1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

1

(2)  OV L 16, 23.1.2004., 65. lpp.

2

(3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

3

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/89 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/89

---

PADOMES LĒMUMS 2004/812/KĀDP

(2004. gada 19. jūlijs)

attiecībā uz Eiropas Savienības un Turcijas Republikas nolīguma slēgšanu par Turcijas Republikas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | 2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL “Proxima”) (1). |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL “Proxima”) (1).

| (2) | Šīs Vienotās rīcības 9. panta 6. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību ir jāslēdz nolīgumi par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību. |
| --- | --- |

(2)

Šīs Vienotās rīcības 9. panta 6. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību ir jāslēdz nolīgumi par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību.

| (3) | Pēc Padomes 2004. gada 2. marta Lēmuma, kas prezidentvalsti, kam vajadzības gadījumā palīdz Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, pilnvaroja sākt sarunas, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Turcijas Republiku par Turcijas Republikas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Padomes 2004. gada 2. marta Lēmuma, kas prezidentvalsti, kam vajadzības gadījumā palīdz Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis, pilnvaroja sākt sarunas, prezidentvalsts vienojās par nolīgumu ar Turcijas Republiku par Turcijas Republikas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

| (4) | Šis nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Turcijas Republikas nolīgums par Turcijas Republikas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā (EUPOL “Proxima”) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājam ar šo ir dotas tiesības iecelt personu, kas pilnvarota parakstīt šo nolīgumu nolūkā uzlikt saistības Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. H. DONNER

---

(1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

1

---

TULKOJUMS

Eiropas Savienības

NOLĪGUMS

ar Turcijas Republiku par Turcijas Republikas dalību Eiropas Savienības Policijas misijā Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL “Proxima”)

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

TURCIJAS REPUBLIKA,

no otras puses,

še turpmāk kopīgi minētas kā “Iesaistītās Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ

| — | Eiropas Padomes 2003. gada 29. septembrī pieņemto Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (še turpmāk EUPOL “Proxima”) (1), kurā tā noteica, ka kandidātvalstis ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes 2003. gada 29. septembrī pieņemto Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (še turpmāk EUPOL “Proxima”) (1), kurā tā noteica, ka kandidātvalstis ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL “Proxima”,

| — | uzaicinājumu Turcijas Republikai piedalīties EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

uzaicinājumu Turcijas Republikai piedalīties EUPOL “Proxima”,

| — | spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un misijas policijas priekšnieka un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Turcijas Republikas līdzdalībai EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un misijas policijas priekšnieka un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikumu piekrist Turcijas Republikas līdzdalībai EUPOL “Proxima”,

| — | Politikas un drošības komitejas 2004. gada 10. februāra Lēmumu pieņemt Turcijas Republikas ieguldījumu EUPOL “Proxima”, |
| --- | --- |

—

Politikas un drošības komitejas 2004. gada 10. februāra Lēmumu pieņemt Turcijas Republikas ieguldījumu EUPOL “Proxima”,

| — | nolīgumu, ko 2003. gada 11. decembrī ES noslēdza ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, par EUPOL “Proxima” statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (2), tostarp noteikumus par EUPOL “Proxima” personāla statusu, |
| --- | --- |

—

nolīgumu, ko 2003. gada 11. decembrī ES noslēdza ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, par EUPOL “Proxima” statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (2), tostarp noteikumus par EUPOL “Proxima” personāla statusu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Pamatojums

1.   Turcijas Republika pievienojas 2003. gada 29. septembrī pieņemtās Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem par EUPOL “Proxima”, kā arī jebkurai vienotai rīcībai vai lēmumam, ko Eiropas Savienības Padome var pieņemt, lai paplašinātu EUPOL “Proxima” darbību.

2.   Turcijas Republikas ieguldījums EUPOL “Proxima” neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

2. pants

Personāla statuss

1.   Statusu personālam, ko Turcijas Republika nosūta uz EUPOL “Proxima”, reglamentē ar nolīgumu, kuru ES 2003. gada 11. decembrī noslēgusi ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par EUPOL “Proxima” statusu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

2.   Neskarot ES nolīgumu ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par EUPOL “Proxima” statusu un darbībām Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Turcijas Republikas personāls, kas piedalās EUPOL “Proxima”, paliek tās jurisdikcijā.

3.   Turcijas Republika ir atbildīga par visu prasību izskatīšanu saistībā ar dalību EUPOL “Proxima”, kuras iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Turcijas Republika ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi.

4.   Turcijas Republika atsakās no jebkādām prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās EUPOL “Proxima”, Turcijas Republikas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai [Turcijas Republikai] ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto EUPOL “Proxima” darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies EUPOL “Proxima” personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, |
| --- | --- |

—

radies EUPOL “Proxima” personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā,

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL “Proxima” dalībvalstīm, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, un izņemot gadījumus, kad EUPOL “Proxima” personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā. |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder EUPOL “Proxima” dalībvalstīm, ar noteikumu, ka šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, un izņemot gadījumus, kad EUPOL “Proxima” personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.

5.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām saistībā ar Turcijas Republikas dalību EUPOL “Proxima”.

3. pants

Klasificēta informācija

1.   Turcijas Republika veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes Lēmumā 2001/264/EK (3), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks.

2.   Ja ES un Turcijas Republika ir noslēgušas nolīgumu par drošības procedūrām klasificētās informācijas apmaiņai, šāda nolīguma noteikumus piemēro EUPOL “Proxima” darbības kontekstā.

4. pants

Personāls, kas nosūtīts uz EUPOL “Proxima”

1.   Turcijas Republika nodrošina to, ka personāls, ko tā nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic savus pienākumus atbilstīgi:

| — | Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem un to turpmākiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 1. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP noteikumiem un to turpmākiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 1. panta 1. punktā,

| — | operācijas plānam, |
| --- | --- |

—

operācijas plānam,

| — | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumiem.

2.   Turcijas Republika laikus informē EUPOL “Proxima” misijas vadītāju/policijas priekšnieku un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām EUPOL “Proxima”.

3.   Kompetentā Turcijas Republikas iestāde personālam, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, veic medicīnisko pārbaudi, vakcināciju un izsniedz dokumentu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Turcijas Republikas personāls, ko nosūta uz EUPOL “Proxima”, uzrāda šāda apliecinoša dokumenta kopiju.

4.   Nosūtītie policijas darbinieki pilda pienākumus savas valsts policijas formas tērpos. Beretes un zīmotnes nodrošina EUPOL “Proxima”.

5. pants

Pavēļu ķēde

1.   Turcijas Republikas nosūtītais personāls veic pienākumus un darbojas, vadoties vienīgi pēc EUPOL “Proxima” interesēm.

2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

3.   Valstu iestādes nodod Operatīvo kontroli (OPCON) EUPOL “Proxima” misijas vadītāja/policijas priekšnieka pārziņā, kurš īsteno pavēles un kontroles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.

4.   Misijas vadītājs/policijas priekšnieks vada EUPOL “Proxima” un uzņemas organizēt tās ikdienas pienākumus.

5.   Turcijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīviem ikdienas pienākumiem kā ES dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar Vienotās rīcības 2003/681/KĀDP 9. panta 4. punktu.

6.   EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks ir atbildīgs par operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplināru sodīšanu uzņemas attiecīgā valsts iestāde.

7.   Turcijas Republika norīko Kontingenta kontaktvienību (KK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. KK sniedz ziņojumus EUPOL “Proxima” misijas vadītājam/policijas priekšniekam par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīga par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.

8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Turcijas Republiku, ja šī valsts joprojām sniedz ieguldījumu EUPOL “Proxima” darbībā operācijas izbeigšanas brīdī.

6. pants

Finansiālie aspekti

1.   Turcijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no ES kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts operācijas budžetā.

2.   Turcijas Republika apsver iespēju sniegt brīvprātīgus ieguldījumus.

3.   Ja tiek sniegti šādi brīvprātīgi ieguldījumi, EUPOL “Proxima” misijas vadītājs/policijas priekšnieks un Turcijas Republikas attiecīgais administratīvais dienests noslēdz vienošanos par noteikumiem saistībā ar Turcijas Republikas ieguldījumu EUPOL “Proxima” operācijas budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šādos noteikumos cita starpā iekļauj noteikumus par:

| a) | attiecīgo summu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo summu;

| b) | finanšu ieguldījumu maksas kārtību; |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījumu maksas kārtību;

| c) | audita procedūru. |
| --- | --- |

c)

audita procedūru.

4.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Turcijas Republika gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti līgumā par misijas statusu, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.

7. pants

Noteikumu neievērošana

Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas nolīgumā, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

8. pants

Strīdu izšķiršana

Strīdus par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

9. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar 1. punktā paredzēto procedūru.

3.   Šo nolīgumu kāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

Briselē, 2004. gada 10. septembrī, sastādīts angļu valodā četros eksemplāros.

Eiropas Savienības vārdā —

Turcijas Republikas vārdā —

---

(1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

1

(2)  OV L 16, 23.1.2004., 65. lpp.

2

(3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

3

---

30.11.2004

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 354/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 354/s3

---

2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija!

europa.eu.int/eur-lex/lex/

Jaunajā vietnē iekļauti CELEX pakalpojumi, un tā bez maksas nodrošina vienkāršu piekļuvi 20 valodās lielākajai ES tiesību aktu datu bāzei.

---