# Den Europæiske Unions L 297/22.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 297 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 47. årgang22. september 2004 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 297

Dansk udgave

Retsforskrifter

47. årgang22. september 2004

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1650/2004 af 21. september 2004 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1651/2004 af 21. september 2004 om ændring af forordning (EØF) nr. 2921/90 for så vidt angår støttebeløbet for skummetmælk med henblik på fremstilling af kasein og kaseinater | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1652/2004 af 20. september 2004 om tilladelse til overførsel mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Den Islamiske Republik Pakistan | 4 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1653/2004 af 21. september 2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer | 6 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 1650/2004 af 21. september 2004 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1651/2004 af 21. september 2004 om ændring af forordning (EØF) nr. 2921/90 for så vidt angår støttebeløbet for skummetmælk med henblik på fremstilling af kasein og kaseinater

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1652/2004 af 20. september 2004 om tilladelse til overførsel mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Den Islamiske Republik Pakistan

4

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1653/2004 af 21. september 2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer

6

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Konference mellem regeringsrepræsentanter fra medlemsstaterne |
| | * | 2004/646/EF, Euratom:Afgørelse truffet af repræsentanterne for regeringerne for Den Europæiske Unions medlemsstater den 14. juli 2004 om udnævnelse af dommere ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans | 17 |
| | | Rådet |
| | * | 2004/647/EF:Afgørelse nr. 2/2004 truffet af AVS-EF-Ministerrådet den 30. juni 2004 om ændring af vilkårene og betingelserne for finansiering af kortvarige udsving i eksportindtægterne (bilag II til den i Cotonou undertegnede AVS-EF-partnerskabsaftale) | 18 |
| | * | 2004/648/EF:Rådets afgørelse af 13. september 2004 om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien | 19 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Konference mellem regeringsrepræsentanter fra medlemsstaterne

*

2004/646/EF, Euratom:Afgørelse truffet af repræsentanterne for regeringerne for Den Europæiske Unions medlemsstater den 14. juli 2004 om udnævnelse af dommere ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans

17

Rådet

*

2004/647/EF:Afgørelse nr. 2/2004 truffet af AVS-EF-Ministerrådet den 30. juni 2004 om ændring af vilkårene og betingelserne for finansiering af kortvarige udsving i eksportindtægterne (bilag II til den i Cotonou undertegnede AVS-EF-partnerskabsaftale)

18

*

2004/648/EF:Rådets afgørelse af 13. september 2004 om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien

19

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 22.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 297/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1650/2004

af 21. september 2004

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. september 2004.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2004.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 21. september 2004 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 67,6 |
| 999 | 67,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 94,6 |
| 096 | 12,9 |
| 999 | 53,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,5 |
| 999 | 89,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 76,3 |
| 388 | 60,5 |
| 508 | 37,1 |
| 524 | 54,4 |
| 528 | 51,3 |
| 999 | 55,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 83,2 |
| 220 | 121,0 |
| 400 | 170,3 |
| 624 | 148,4 |
| 999 | 130,7 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 66,3 |
| 400 | 93,0 |
| 508 | 68,9 |
| 512 | 94,0 |
| 528 | 86,4 |
| 800 | 177,0 |
| 804 | 64,5 |
| 999 | 92,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,8 |
| 388 | 86,0 |
| 999 | 89,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 119,6 |
| 999 | 119,6 |
| 0809 40 05 | 066 | 53,9 |
| 094 | 29,3 |
| 624 | 117,4 |
| 999 | 66,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

67,6

999

67,6

0707 00 05

052

94,6

096

12,9

999

53,8

0709 90 70

052

89,5

999

89,5

0805 50 10

052

76,3

388

60,5

508

37,1

524

54,4

528

51,3

999

55,9

0806 10 10

052

83,2

220

121,0

400

170,3

624

148,4

999

130,7

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

66,3

400

93,0

508

68,9

512

94,0

528

86,4

800

177,0

804

64,5

999

92,9

0808 20 50

052

92,8

388

86,0

999

89,4

0809 30 10, 0809 30 90

052

119,6

999

119,6

0809 40 05

066

53,9

094

29,3

624

117,4

999

66,9

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 22.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 297/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 297/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1651/2004

af 21. september 2004

om ændring af forordning (EØF) nr. 2921/90 for så vidt angår støttebeløbet for skummetmælk med henblik på fremstilling af kasein og kaseinater

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 15, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 2, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2921/90 af 10. oktober 1990 om ydelse af støtte til skummetmælk med henblik på fremstilling af kasein og kaseinater (2) fastsættes støttebeløbet for skummetmælk, der er forarbejdet til kasein eller kaseinater. Som følge af udviklingen i markedsprisen for kasein og kaseinater på EF-markedet og verdensmarkedet bør støttebeløbet nedsættes. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 2, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2921/90 af 10. oktober 1990 om ydelse af støtte til skummetmælk med henblik på fremstilling af kasein og kaseinater (2) fastsættes støttebeløbet for skummetmælk, der er forarbejdet til kasein eller kaseinater. Som følge af udviklingen i markedsprisen for kasein og kaseinater på EF-markedet og verdensmarkedet bør støttebeløbet nedsættes.

| (2) | Der bør derfor foretages ændringer i forordning (EØF) nr. 2921/90. |
| --- | --- |

(2)

Der bør derfor foretages ændringer i forordning (EØF) nr. 2921/90.

| (3) | Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(3)

Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2921/90 ændres »4,80 EUR« til »3,30 EUR«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2004.

På Kommissionens vegne

Franz FISCHLER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 186/2004 (EUT L 29 af 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EFT L 279 af 11.10.1990, s. 22. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1325/2004 (EUT L 246 af 20.7.2004, s. 21).

2

---

| 22.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 297/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 297/4

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1652/2004

af 20. september 2004

om tilladelse til overførsel mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Den Islamiske Republik Pakistan

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge aftalememorandummet mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om arrangementer for markedsadgang for tekstilvarer, der blev godkendt ved Rådets afgørelse 96/386/EF (2), vil Kommissionen velvilligt overveje anmodninger fra Pakistan om såkaldt »ekstraordinær fleksibilitet«. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge aftalememorandummet mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om arrangementer for markedsadgang for tekstilvarer, der blev godkendt ved Rådets afgørelse 96/386/EF (2), vil Kommissionen velvilligt overveje anmodninger fra Pakistan om såkaldt »ekstraordinær fleksibilitet«.

| (2) | Den Islamiske Republik Pakistan indgav den 24. maj 2004 en anmodning om overførsel mellem kategorier. |
| --- | --- |

(2)

Den Islamiske Republik Pakistan indgav den 24. maj 2004 en anmodning om overførsel mellem kategorier.

| (3) | De overførsler, som Den Islamiske Republik Pakistan har anmodet om, falder inden for rammerne af de fleksibilitetsbestemmelser, der er omhandlet i artikel 7 og opført i bilag VIII, kolonne 9, til Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93. |
| --- | --- |

(3)

De overførsler, som Den Islamiske Republik Pakistan har anmodet om, falder inden for rammerne af de fleksibilitetsbestemmelser, der er omhandlet i artikel 7 og opført i bilag VIII, kolonne 9, til Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt at imødekomme anmodningen. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt at imødekomme anmodningen.

| (5) | Det er ønskeligt, at denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen, så de erhvervsdrivende kan drage fordel af den så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(5)

Det er ønskeligt, at denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen, så de erhvervsdrivende kan drage fordel af den så hurtigt som muligt.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Tekstiludvalget, der blev nedsat ved artikel 17 i forordning (EØF) nr. 3030/93 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Tekstiludvalget, der blev nedsat ved artikel 17 i forordning (EØF) nr. 3030/93 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Overførsler mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer med oprindelse i Den Islamiske Republik Pakistan tillades for kontingentåret 2004 i overensstemmelse med bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. september 2004.

På Kommissionens vegne

Pascal LAMY

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 275 af 8.11.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 487/2004 (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 1).

1

(2)  EFT L 153 af 27.6.1996, s. 47.

2

---

BILAG

| PAKISTAN | JUSTERING |
| --- | --- |
| Gruppe | Kategori | Enhed | Loft 2004 | Justeret arbejdsniveau | Mængde i enheder | Mængde i tons | % | Fleksibilitet | Nyt justeret arbejdsniveau |
| IB | 4 | stk. | 50 030 000 | 54 445 723 | 12 960 000 | 2 000 | 25,9 | Overførsel fra kategori 28 | 67 405 723 |
| IB | 5 | stk. | 14 849 000 | 15 467 728 | 2 265 000 | 500 | 15,3 | Overførsel fra kategori 28 | 17 732 728 |
| IIA | 20 | kg | 59 896 000 | 61 953 754 | 1 500 000 | 1 500 | 2,5 | Overførsel fra kategori 28 | 63 453 754 |
| IIB | 28 | stk. | 128 083 000 | 137 043 630 | – 6 440 000 | – 4 000 | – 5,0 | Overførsel til kategori 4, 5 og 20 | 130 603 630 |

PAKISTAN

JUSTERING

Gruppe

Kategori

Enhed

Loft 2004

Justeret arbejdsniveau

Mængde i enheder

Mængde i tons

%

Fleksibilitet

Nyt justeret arbejdsniveau

IB

4

stk.

50 030 000

54 445 723

12 960 000

2 000

25,9

Overførsel fra kategori 28

67 405 723

IB

5

stk.

14 849 000

15 467 728

2 265 000

500

15,3

Overførsel fra kategori 28

17 732 728

IIA

20

kg

59 896 000

61 953 754

1 500 000

1 500

2,5

Overførsel fra kategori 28

63 453 754

IIB

28

stk.

128 083 000

137 043 630

– 6 440 000

– 4 000

– 5,0

Overførsel til kategori 4, 5 og 20

130 603 630

---

| 22.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 297/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 297/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1653/2004

af 21. september 2004

om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 af 19. december 2002 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (1), særlig artikel 15,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Rådet,

under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 58/2003 fastlægges vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer, og hvis oprettelse er overdraget til Kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 58/2003 fastlægges vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer, og hvis oprettelse er overdraget til Kommissionen.

| (2) | Disse organer (i det følgende benævnt »forvaltningsorganerne«) får status af juridisk person og får tildelt deres eget driftsbudget, hvis gennemførelse er omfattet af bestemmelserne i nærværende standardfinansforordning, i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 58/2003. Når Kommissionen derimod til forvaltningsorganerne uddelegerer opgaver vedrørende budgetgennemførelsen for så vidt angår aktionsbevillinger i forbindelse med fællesskabsprogrammer, vil disse bevillinger fortsat være opført på det almindelige budget og være omfattet af bestemmelserne i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2) (i det følgende benævnt »den generelle finansforordning«). |
| --- | --- |

(2)

Disse organer (i det følgende benævnt »forvaltningsorganerne«) får status af juridisk person og får tildelt deres eget driftsbudget, hvis gennemførelse er omfattet af bestemmelserne i nærværende standardfinansforordning, i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 58/2003. Når Kommissionen derimod til forvaltningsorganerne uddelegerer opgaver vedrørende budgetgennemførelsen for så vidt angår aktionsbevillinger i forbindelse med fællesskabsprogrammer, vil disse bevillinger fortsat være opført på det almindelige budget og være omfattet af bestemmelserne i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2) (i det følgende benævnt »den generelle finansforordning«).

| (3) | I overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 58/2003 dækker driftsbudgettet for et forvaltningsorgan dets driftsudgifter for regnskabsåret. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 58/2003 dækker driftsbudgettet for et forvaltningsorgan dets driftsudgifter for regnskabsåret.

| (4) | Der bør i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 58/2003 vedtages en standardfinansforordning, som forvaltningsorganerne skal anvende ved gennemførelsen af deres driftsbevillinger, og hvis indhold skal ligge så tæt som muligt op ad den generelle finansforordning. I de tilfælde, hvor den nævnte standardfinansforordning ikke fastsætter udtrykkelige regler, anvendes bestemmelserne i den generelle finansforordning og i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3). |
| --- | --- |

(4)

Der bør i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 58/2003 vedtages en standardfinansforordning, som forvaltningsorganerne skal anvende ved gennemførelsen af deres driftsbevillinger, og hvis indhold skal ligge så tæt som muligt op ad den generelle finansforordning. I de tilfælde, hvor den nævnte standardfinansforordning ikke fastsætter udtrykkelige regler, anvendes bestemmelserne i den generelle finansforordning og i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3).

| (5) | Det bør understreges, at de grundlæggende budgetretlige principper (enhed, bruttoopgørelse, specificering og etårighed) og principperne om et realistisk budget, balance, én regningsenhed, forsvarlig økonomisk forvaltning samt klarhed og åbenhed skal overholdes. |
| --- | --- |

(5)

Det bør understreges, at de grundlæggende budgetretlige principper (enhed, bruttoopgørelse, specificering og etårighed) og principperne om et realistisk budget, balance, én regningsenhed, forsvarlig økonomisk forvaltning samt klarhed og åbenhed skal overholdes.

| (6) | Når det drejer sig om personalet, bør forvaltningsorganerne sondre mellem midlertidige stillinger, der opføres i en stillingsfortegnelse, som skal godkendes af budgetmyndigheden, og bevillinger til aflønning af andre kategorier af medarbejdere, ansat på kontrakt, der kan fornys. |
| --- | --- |

(6)

Når det drejer sig om personalet, bør forvaltningsorganerne sondre mellem midlertidige stillinger, der opføres i en stillingsfortegnelse, som skal godkendes af budgetmyndigheden, og bevillinger til aflønning af andre kategorier af medarbejdere, ansat på kontrakt, der kan fornys.

| (7) | Hvad angår de finansielle aktører er det nødvendigt at definere de beføjelser og arbejdsområder, som forvaltningsorganets regnskabsfører og dets anvisningsberettigede, som skal være tjenestemænd omfattet af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber, skal have, og betingelserne for sidstnævntes uddelegering af deres beføjelser i forbindelse med budgetgennemførelsen. |
| --- | --- |

(7)

Hvad angår de finansielle aktører er det nødvendigt at definere de beføjelser og arbejdsområder, som forvaltningsorganets regnskabsfører og dets anvisningsberettigede, som skal være tjenestemænd omfattet af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber, skal have, og betingelserne for sidstnævntes uddelegering af deres beføjelser i forbindelse med budgetgennemførelsen.

| (8) | Organets anvisningsberettigede bør have vide forvaltningsmæssige beføjelser. Når det drejer sig om reglerne for bevillingsoverførsler, bør den anvisningsberettigede få helt frie hænder, forudsat at han informerer styrelsesudvalget, der skal kunne gøre indsigelse inden for en frist på en måned. |
| --- | --- |

(8)

Organets anvisningsberettigede bør have vide forvaltningsmæssige beføjelser. Når det drejer sig om reglerne for bevillingsoverførsler, bør den anvisningsberettigede få helt frie hænder, forudsat at han informerer styrelsesudvalget, der skal kunne gøre indsigelse inden for en frist på en måned.

| (9) | I overensstemmelse med artikel 20, stk. 2, i forordning (EF) nr. 58/2003 varetages funktionen som intern revisor i forvaltningsorganerne af Kommissionens interne revisor. Derfor bør Kommissionens interne revisor i forhold til forvaltningsorganet udføre de samme funktioner, som han i henhold til den generelle finansforordning skal udføre i forhold til Kommissionens tjenestegrene. Desuden skal forvaltningsorganets anvisningsberettigede på samme måde som de anvisningsberettigede i Kommissionen kunne lade sig rådgive af en særlig intern revisionsenhed, når det drejer sig om forebyggelse af risici. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med artikel 20, stk. 2, i forordning (EF) nr. 58/2003 varetages funktionen som intern revisor i forvaltningsorganerne af Kommissionens interne revisor. Derfor bør Kommissionens interne revisor i forhold til forvaltningsorganet udføre de samme funktioner, som han i henhold til den generelle finansforordning skal udføre i forhold til Kommissionens tjenestegrene. Desuden skal forvaltningsorganets anvisningsberettigede på samme måde som de anvisningsberettigede i Kommissionen kunne lade sig rådgive af en særlig intern revisionsenhed, når det drejer sig om forebyggelse af risici.

| (10) | For hvert forvaltningsorgan skal tidsplanen for opstilling af dets driftsbudget, regnskabsaflæggelse og decharge være i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 58/2003 og i den generelle finansforordning. Den myndighed, der giver decharge for forvaltningsorganernes driftsbudget, bør være den samme som den, der giver decharge for det almindelige budget. |
| --- | --- |

(10)

For hvert forvaltningsorgan skal tidsplanen for opstilling af dets driftsbudget, regnskabsaflæggelse og decharge være i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 58/2003 og i den generelle finansforordning. Den myndighed, der giver decharge for forvaltningsorganernes driftsbudget, bør være den samme som den, der giver decharge for det almindelige budget.

| (11) | De regnskabsregler, der anvendes af forvaltningsorganerne, skal muliggøre konsolidering med Kommissionens regnskaber. Reglerne skal vedtages af Kommissionens regnskabsfører i overensstemmelse med artikel 133 i den generelle finansforordning. Revisionsretten sikrer kontrollen med forvaltningsorganets regnskaber. |
| --- | --- |

(11)

De regnskabsregler, der anvendes af forvaltningsorganerne, skal muliggøre konsolidering med Kommissionens regnskaber. Reglerne skal vedtages af Kommissionens regnskabsfører i overensstemmelse med artikel 133 i den generelle finansforordning. Revisionsretten sikrer kontrollen med forvaltningsorganets regnskaber.

| (12) | Det er hensigtsmæssigt, at den instans, der er omhandlet i artikel 66, stk. 4, i den generelle finansforordning, og som Kommissionen opretter til at undersøge uregelmæssigheder, samtidig er den instans, som hvert forvaltningsorgan henvender sig til, således at den samme adfærd kan blive vurderet på en ensartet måde. |
| --- | --- |

(12)

Det er hensigtsmæssigt, at den instans, der er omhandlet i artikel 66, stk. 4, i den generelle finansforordning, og som Kommissionen opretter til at undersøge uregelmæssigheder, samtidig er den instans, som hvert forvaltningsorgan henvender sig til, således at den samme adfærd kan blive vurderet på en ensartet måde.

| (13) | For så vidt angår deres driftsbudget skal forvaltningsorganerne overholde de samme regler som Kommissionen, når det gælder offentlige indkøbsaftaler, de indgår for egen regning. Det er i den forbindelse tilstrækkeligt at henvise til den generelle finansforordning. |
| --- | --- |

(13)

For så vidt angår deres driftsbudget skal forvaltningsorganerne overholde de samme regler som Kommissionen, når det gælder offentlige indkøbsaftaler, de indgår for egen regning. Det er i den forbindelse tilstrækkeligt at henvise til den generelle finansforordning.

| (14) | Der er ikke grund til at fastsætte bestemmelser om tilskud, da forvaltningsorganerne ikke kan yde tilskud over deres driftsbudget, hvis eneste formål er at sætte dem i stand til at klare deres administrationsudgifter — |
| --- | --- |

(14)

Der er ikke grund til at fastsætte bestemmelser om tilskud, da forvaltningsorganerne ikke kan yde tilskud over deres driftsbudget, hvis eneste formål er at sætte dem i stand til at klare deres administrationsudgifter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

AFSNIT I

GENSTAND

Artikel 1

I denne forordning specificeres de vigtigste regler, der gælder for opstillingen og gennemførelsen af driftsbudgettet (i det følgende benævnt »budgettet«) for de forvaltningsorganer, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 58/2003 (i det følgende benævnt »forvaltningsorganerne« eller »forvaltningsorganet«).

Artikel 2

For alle aspekter vedrørende forvaltningsorganernes drift, der ikke udtrykkeligt er defineret i denne forordning, gælder med de fornødne ændringer bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (i det følgende benævnt »den generelle finansforordning«) jog i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.

AFSNIT II

BUDGETPRINCIPPER

Artikel 3

I overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning opstilles og gennemføres budgettet under overholdelse af principperne om enhed, et realistisk budget, étårighed, balance, én regningsenhed, bruttoopgørelse, specificering, forsvarlig økonomisk forvaltning samt klarhed og åbenhed.

KAPITEL 1

Principperne om enhed og et realistisk budget

Artikel 4

Budgettet er det dokument, der for hvert regnskabsår forudgående angiver og godkender de samlede indtægter og udgifter, der skønnes nødvendige for forvaltningsorganet.

Artikel 5

Forvaltningsorganets indtægter består af et tilskud ydet af Fællesskaberne og af eventuelle andre indtægter, herunder formålsbestemte indtægter som omhandlet i artikel 15.

Udgifterne omfatter forvaltningsorganets driftsudgifter og eventuelt udgifter finansieret af formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med stk. 1.

Artikel 6

Enhver indtægt og udgift skal konteres en budgetpost.

Der kan ikke opføres bevillinger på budgettet, der ikke svarer til en udgift, der skønnes nødvendig.

Der kan ikke indgås forpligtelse eller udstedes betalingsanvisning for en udgift ud over de bevillinger, der er godkendt i henhold til budgettet.

KAPITEL 2

Princippet om etårighed

Artikel 7

Bevillingerne på budgettet gælder for ét regnskabsår, som begynder den 1. januar og slutter den 31. december.

De på budgettet opførte bevillinger er ikke-opdelte bevillinger.

Driftsudgifter i medfør af kontrakter, der dækker perioder på mere end et regnskabsår, enten i overensstemmelse med lokal sædvane, eller fordi der er tale om levering af udstyr, konteres budgettet for det regnskabsår, hvori de afholdes.

Artikel 8

Forvaltningsorganets indtægter opføres for et regnskabsår på grundlag af de beløb, der oppebæres i løbet af regnskabsåret. De giver anledning til åbning af tilsvarende bevillinger.

De afsatte bevillinger på budgettet for et regnskabsår kan kun anvendes til dækning af udgifter, som der er indgået forpligtelser for, og som er betalt i det pågældende regnskabsår, samt til dækning af skyldige beløb som følge af forpligtelser fra tidligere regnskabsår.

Artikel 9

Bevillinger, der ikke er udnyttet ved udgangen af det regnskabsår, for hvilket de er opført, bortfalder.

Bevillinger svarende til forpligtelser, som er behørigt indgået ved regnskabsårets afslutning, fremføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår. Fremførte bevillinger, der ikke er udnyttet pr. 31. marts i regnskabsår n+1, annulleres automatisk. De således fremførte bevillinger fremgår af regnskabet.

Bevillinger til personaleudgifter kan ikke fremføres.

Disponible bevillinger pr. 31. december hidrørende fra de formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 15, fremføres automatisk. Disponible bevillinger svarende til fremførte formålsbestemte indtægter skal anvendes først.

Artikel 10

Der kan indgås forpligtelser for bevillingerne på budgettet med virkning fra 1. januar, så snart budgettet er blevet endeligt vedtaget.

For udgifter til løbende forvaltning kan der imidlertid fra den 15. november hvert år indgås forudgående forpligtelser, der konteres under det følgende regnskabsårs bevillinger. Sådanne forpligtelser kan ikke overstige en fjerdedel af de bevillinger, der er opført under den tilsvarende budgetpost for det løbende regnskabsår. De kan ikke vedrøre nye udgifter, som ikke i princippet var godkendt i det seneste forskriftsmæssigt vedtagne budget.

Desuden kan udgifter, der skal betales forud, som f.eks. lejeudgifter, fra den 1. december give anledning til betaling, der konteres under det følgende regnskabsårs bevillinger.

Er budgettet ikke vedtaget ved regnskabsårets begyndelse, gælder, med de fornødne ændringer, den ordning med foreløbige tolvtedele, der er fastsat i den generelle finansforordning.

KAPITEL 3

Princippet om balance

Artikel 11

Der skal på budgettet være balance mellem indtægter og udgifter. Et forvaltningsorgan kan ikke optage lån.

Bevillingerne kan ikke overstige det i artikel 5 omhandlede tilskudsbeløb forhøjet med de eventuelle andre indtægter, herunder formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 5.

Artikel 12

Hvis regnskabet over resultatet, jf. artikel 56, udviser en positiv saldo, betales denne tilbage til Kommissionen med et beløb højst svarende til det tilskud, der er udbetalt i løbet af regnskabsåret.

Forskellen mellem det i artikel 5 omhandlede tilskudsbeløb og det tilskud, der rent faktisk er udbetalt til organet, annulleres.

KAPITEL 4

Princippet om én regningsenhed

Artikel 13

Budgettet opstilles og gennemføres og regnskaberne aflægges i euro.

Til dækning af likviditetsbehov kan forvaltningsorganets regnskabsfører dog i behørigt begrundede tilfælde gennemføre transaktioner i nationale valutaer og, i givet fald, i tredjelandes valutaer.

KAPITEL 5

Princippet om bruttoopgørelse

Artikel 14

Samtlige indtægter skal dække samtlige udgifter, bortset fra indtægter, der er bestemt til at finansiere specifikke udgifter. Indtægter og udgifter opføres uden modregning, jf. dog artikel 16.

Artikel 15

Indtægter, der har et bestemt formål, såsom indtægter fra fonde, tilskud, gaver og arv, samt indtægter hidrørende fra medlemsstater, tredjelande eller forskellige organisationer med henblik på gennemførelse af programmer finansieret af andre kilder end De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (i det følgende benævnt »det almindelige budget«), udgør formålsbestemte indtægter, der skal finansiere specifikke udgifter.

Enhver formålsbestemt indtægt skal dække samtlige direkte eller indirekte udgifter, som den pågældende aktivitet eller det pågældende formål medfører. Budgettet skal indeholde posteringsmuligheder for de forskellige kategorier af formålsbestemte indtægter, og beløbet skal så vidt muligt anføres.

Styrelsesudvalget beslutter, efter at have indhentet Kommissionens samtykke, at modtage enhver form for donation, arv eller tilskud hidrørende fra andre kilder end Fællesskabet.

Artikel 16

Prisen på varer og tjenesteydelser, der leveres til forvaltningsorganet, skal opføres på budgettet med det fulde beløb eksklusive afgifter, hvis de omfatter afgifter, der refunderes af medlemsstaterne i henhold til protokollen om De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter eller af en medlemsstat eller tredjelande i henhold til andre relevante aftaler.

Nationale afgifter, som forvaltningsorganet eventuelt har afholdt midlertidigt i henhold til første afsnit, opføres på en midlertidig konto, indtil de er refunderet af de pågældende medlemsstater. En eventuel negativ saldo opføres som en udgift på budgettet.

KAPITEL 6

Princippet om specificering

Artikel 17

Bevillingerne fordeles på afsnit og kapitler; kapitlerne underinddeles i artikler og konti.

Artikel 18

Direktøren kan foretage bevillingsoverførsler inden for driftsbudgettet. Han skal på forhånd informere Kommissionen og styrelsesudvalget, der har en frist på en måned til at gøre indsigelse mod overførslerne. Efter fristens udløb betragtes overførslen som vedtaget.

Bevillinger, der modsvares af formålsbestemte indtægter, kan kun overføres, hvis disse indtægter bevarer deres oprindelige formål.

KAPITEL 7

Princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning

Artikel 19

1.   Budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet.

2.   I henhold til princippet om sparsommelighed skal de ressourcer, som forvaltningsorganet anvender til gennemførelse af sine aktiviteter, stilles til rådighed på det rette tidspunkt, i den rigtige mængde og kvalitet samt til den mest fordelagtige pris.

Princippet om produktivitet drejer sig om at sikre et optimalt forhold mellem de anvendte ressourcer og de opnåede resultater.

Princippet om effektivitet drejer sig om at nå de opstillede specifikke mål og de forventede resultater. Resultaterne skal evalueres.

3.   Forvaltningsorganets årlige arbejdsprogram, der vedtages af styrelsesudvalget, skal indeholde detaljerede mål og resultatindikatorer.

KAPITEL 8

Princippet om klarhed og åbenhed

Artikel 20

Budgettet opstilles og gennemføres og regnskaberne aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed.

Budgettet og ændringsbudgetterne offentliggøres i deres endeligt vedtagne form i Den Europæiske Unions Tidende senest to måneder efter vedtagelsen.

AFSNIT III

BUDGETTETS OPSTILLING OG STRUKTUR

Artikel 21

Forvaltningsorganet sender hvert år senest den 31. marts Kommissionen et overslag over sine indtægter og udgifter, udarbejdet af organets direktør og vedtaget af styrelsesudvalget. Det sender desuden de generelle retningslinjer, der ligger til grund for overslaget, og sit arbejdsprogram.

Oversigten over fællesskabsorganets indtægter og udgifter omfatter:

| a) | en stillingsfortegnelse, der for hver lønklasse og hver kategori angiver det antal midlertidige stillinger, som godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne |
| --- | --- |

a)

en stillingsfortegnelse, der for hver lønklasse og hver kategori angiver det antal midlertidige stillinger, som godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne

| b) | i tilfælde af ændring af antallet af ansatte, en begrundelse for de nye stillinger, der anmodes om |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af ændring af antallet af ansatte, en begrundelse for de nye stillinger, der anmodes om

| c) | et kvartalsoverslag over kasseud- og kasseindbetalinger. |
| --- | --- |

c)

et kvartalsoverslag over kasseud- og kasseindbetalinger.

Artikel 22

Kommissionen sender, som led i proceduren for vedtagelse af det almindelige budget, forvaltningsorganets overslag til budgetmyndigheden og foreslår det tilskud til forvaltningsorganet og det personale, som den mener er nødvendigt for dette.

Forvaltningsorganets driftsbudget kan først vedtages endeligt, efter at Den Europæiske Unions almindelige budget er endeligt vedtaget, i overensstemmelse med den procedure, der er omhandlet i artikel 13 i forordning (EF) nr. 58/2003.

Budgetmyndigheden vedtager stillingsfortegnelsen for samtlige forvaltningsorganer samt enhver senere ændring af denne under overholdelse af bestemmelserne i artikel 24.

Enhver ændring af budgettet, herunder af stillingsfortegnelsen, sker gennem et ændringsbudget, der vedtages efter samme procedure som det oprindelige budget, jf. dog artikel 18 og 24.

Artikel 23

Budgettet omfatter en oversigt over indtægter og en oversigt over udgifter. Det skal udvise:

| 1) | i oversigten over indtægter:






  a) | overslag over forvaltningsorganets indtægter i det pågældende regnskabsår |
| --- | --- | --- |

1)

i oversigten over indtægter:

a)

overslag over forvaltningsorganets indtægter i det pågældende regnskabsår

| b) | indtægterne i det foregående regnskabsår og indtægterne i regnskabsåret n–2 |
| --- | --- |

b)

indtægterne i det foregående regnskabsår og indtægterne i regnskabsåret n–2

| c) | de relevante anmærkninger for hver indtægtspost |
| --- | --- |

c)

de relevante anmærkninger for hver indtægtspost

| 2) | i oversigten over udgifter:






  a) | bevillingerne for det pågældende regnskabsår |
| --- | --- | --- |

2)

i oversigten over udgifter:

a)

bevillingerne for det pågældende regnskabsår

| b) | bevillingerne for det foregående regnskabsår og bevillingerne for regnskabsåret n–2 |
| --- | --- |

b)

bevillingerne for det foregående regnskabsår og bevillingerne for regnskabsåret n–2

| c) | de relevante anmærkninger for hver underinddeling. |
| --- | --- |

c)

de relevante anmærkninger for hver underinddeling.

Artikel 24

1.   Den stillingsfortegnelse, der er omhandlet i artikel 21, skal ud for det antal stillinger, der godkendes for det pågældende regnskabsår, vise antallet af godkendte stillinger for det foregående regnskabsår samt antallet af reelt besatte stillinger. Dette er en absolut grænse for forvaltningsorganet; ingen udnævnelser må finde sted ud over denne grænse.

Dog kan styrelsesudvalget ændre stillingsfortegnelsen med indtil 10 % af de godkendte stillinger, undtagen for så vidt angår lønklasse A 1, A 2 og A 3, forudsat at dette ikke medfører en forhøjelse af personalebevillingerne for hele regnskabsåret, og at det ikke medfører overskridelse af det samlede antal godkendte stillinger for hver stillingsfortegnelse.

2.   Uanset stk. 1 kan der kompenseres for virkningerne af deltidstjeneste, der er godkendt af ansættelsesmyndigheden i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber (i det følgende benævnt »vedtægten«).

AFSNIT IV

GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET

KAPITEL 1

Almindelige bestemmelser

Artikel 25

Direktøren udøver funktionen som anvisningsberettiget. Han skal være tjenestemand omfattet af vedtægten. Han har ansvaret for gennemførelsen af budgettet med hensyn til indtægter og udgifter i overensstemmelse med denne forordning og inden for rammerne af de givne bevillinger.

Artikel 26

Direktøren kan uddelegere sine beføjelser vedrørende budgettets gennemførelse til ansatte i forvaltningsorganet, der er omfattet af vedtægten. Disse ansatte kan kun handle inden for rammerne af de beføjelser, som de udtrykkeligt har fået overdraget.

Artikel 27

Det er forbudt de finansielle aktører, jf. kapitel 2 i dette afsnit, at foretage handlinger som led i budgetgennemførelsen, der vil kunne medføre, at den pågældendes egne interesser kommer i konflikt med forvaltningsorganets eller Fællesskabernes interesser. Hvis noget sådant skulle ske, har den pågældende pligt til at afholde sig fra at foretage handlingen og forelægge sagen for sin overordnede. Direktøren skal forelægge sagen for styrelsesudvalget.

Der er tale om interessekonflikt, når en upartisk og objektiv udøvelse af de opgaver, der påhviler en finansiel aktør i budgetgennemførelsen eller en intern revisor, bringes i fare af familiemæssige, følelsesmæssige, politiske, nationale eller økonomiske grunde eller ethvert andet interessefællesskab med modtageren.

KAPITEL 2

Finansielle aktører

Artikel 28

Funktionerne som anvisningsberettiget og regnskabsfører er adskilte og indbyrdes uforenelige.

Artikel 29

Den anvisningsberettigede skal sørge for, at indtægter modtages og udgifter afholdes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, og sikre deres lovlighed og formelle rigtighed. Han opbevarer bilagene vedrørende gennemførte transaktioner i fem år at regne fra datoen for beslutningen om meddelelse af decharge for gennemførelse af budgettet.

Den anvisningsberettigede etablerer, i overensstemmelse med de relevante minimumsstandarder, som Kommissionen fastsætter for sine egne tjenestegrene, og under hensyn til de specifikke risici, der er forbundet med forvaltningsmiljøet, en organisatorisk struktur og systemer og procedurer for forvaltning og intern kontrol, der er tilpasset de opgaver, han skal udføre, herunder eventuelt efterfølgende kontrol.

Den anvisningsberettigede kan, alt efter hans opgavers art og omfang, inden for sine tjenester etablere en ekspertise- og rådgivningsfunktion, som skal bistå ham med at forebygge risici i forbindelse med hans aktiviteter.

Inden der gives tilladelse til en transaktion, skal dens operationelle og finansielle aspekter kontrolleres af andre ansatte end den ansatte, der har indledt transaktionen. Indledning og forudgående og efterfølgende kontrol af en transaktion er adskilte funktioner.

Senest den 15. marts redegør den anvisningsberettigede over for styrelsesudvalget for sin virksomhed i en årsberetning i overensstemmelse med artikel 9, stk. 7, i forordning (EF) nr. 58/2003.

Artikel 30

Styrelsesudvalget udnævner en regnskabsfører, der skal være tjenestemand omfattet af vedtægten, og som har ansvaret for:

| a) | korrekt gennemførelse af betalinger, inkassering af indtægter og inddrivelse af fastlagte fordringer |
| --- | --- |

a)

korrekt gennemførelse af betalinger, inkassering af indtægter og inddrivelse af fastlagte fordringer

| b) | udarbejdelse af forvaltningsorganets årsregnskab i overensstemmelse med afsnit VI |
| --- | --- |

b)

udarbejdelse af forvaltningsorganets årsregnskab i overensstemmelse med afsnit VI

| c) | regnskabsføring i overensstemmelse med afsnit VI |
| --- | --- |

c)

regnskabsføring i overensstemmelse med afsnit VI

| d) | fastlæggelse af regnskabsreglerne og -metoderne samt regnskabskontoplanen i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastlagt af Kommissionens regnskabsfører |
| --- | --- |

d)

fastlæggelse af regnskabsreglerne og -metoderne samt regnskabskontoplanen i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastlagt af Kommissionens regnskabsfører

| e) | likviditetsstyring. |
| --- | --- |

e)

likviditetsstyring.

Regnskabsføreren modtager fra den anvisningsberettigede, som garanterer pålideligheden heraf, alle oplysninger, der er nødvendige for opstillingen af et årsregnskab, der giver et retvisende billede af forvaltningsorganets formue og budgetgennemførelsen.

Regnskabsføreren er den eneste, der er beføjet til at forvalte midler og værdier. Han er ansvarlig for deres opbevaring.

KAPITEL 3

De finansielle aktørers ansvar

Artikel 31

Enhver ansat, der deltager i den økonomiske forvaltning og kontrollen med transaktionerne, og som mener, at en beslutning, som hans overordnede pålægger ham at føre ud i livet eller acceptere, er i modstrid med gældende regler, med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning eller med de faglige regler, han skal overholde, underretter skriftligt direktøren eller, hvis denne ikke reagerer inden for en rimelig frist, den i artikel 35 omhandlede instans samt styrelsesudvalget. Er der tale om en ulovlig aktivitet, om svig eller om bestikkelse, der vil kunne skade Fællesskabets interesser, underretter han de myndigheder og instanser, der er fastsat i den gældende lovgivning.

Artikel 32

Den myndighed, der har udnævnt og ved delegation bemyndiget en anvisningsberettiget, kan når som helst, midlertidigt eller definitivt, inddrage den pågældende bemyndigelse, ved en begrundet afgørelse og efter at have hørt den pågældende, uden at dette indskrænker muligheden for eventuelle disciplinære foranstaltninger. Direktøren kan når som helst trække sin godkendelse af en specifik delegation tilbage.

En regnskabsfører kan når som helst, midlertidigt eller definitivt, suspenderes fra tjenesten af styrelsesudvalget, ved en begrundet afgørelse og efter at være blevet hørt, uden at dette indskrænker muligheden for eventuelle disciplinære foranstaltninger. Styrelsesudvalget udnævner en midlertidig regnskabsfører.

Artikel 33

Bestemmelserne i dette kapitel indskrænker ikke det strafferetlige ansvar, som den anvisningsberettigede eller de ansatte, som denne har bemyndiget ved delegation, kan pådrage sig efter gældende national ret og efter gældende bestemmelser om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og om bekæmpelse af bestikkelse, som involverer tjenestemænd ved Fællesskaberne eller i medlemsstaterne.

Den anvisningsberettigede og regnskabsføreren er disciplinært og økonomisk ansvarlige efter bestemmelserne i vedtægten. Er der tale om en ulovlig aktivitet, svig eller bestikkelse, der vil kunne skade Fællesskabets interesser, indbringes sagen for de myndigheder og instanser, der er fastsat i den gældende lovgivning.

Artikel 34

1.   Den anvisningsberettigede kan gøres økonomisk ansvarlig efter reglerne i vedtægten. Ifølge denne kan det pålægges tjenestemanden helt eller delvis at erstatte tab, som påføres Fællesskaberne som følge af grove personlige fejl ved udøvelsen eller i forbindelse med hans hverv, navnlig hvis han ikke overholder denne finansforordning, når han konstaterer tilstedeværelsen af udestående fordringer eller udsteder indtægtsordrer, indgår en udgiftsforpligtelse eller underskriver en betalingsordre.

Det samme gælder, hvis han som følge af en grov personlig fejl undlader at udarbejde et dokument, der indebærer skabelse af en fordring, eller hvis han undlader at udstede eller uberettiget forsinker udstedelsen af indtægtsordrer, eller hvis han undlader at udstede eller uberettiget forsinker udstedelsen af en betalingsordre og hermed påfører institutionen et civilretligt ansvar over for tredjemand.

2.   Hvis en ved delegation bemyndiget anvisningsberettiget finder, at en beslutning, som det påhviler ham at træffe, er i strid med gældende regler eller med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, skal han give den fuldmagtsgivende myndighed skriftlig meddelelse herom. Hvis den fuldmagtsgivende myndighed skriftligt giver den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede en begrundet instruks om at træffe den ovenfor omhandlede beslutning, kan sidstnævnte ikke drages til ansvar.

Artikel 35

1.   Den instans, Kommissionen har oprettet i overensstemmelse med artikel 66, stk. 4, i den generelle finansforordning med henblik på at kunne afgøre, om der foreligger en finansiel uregelmæssighed, og hvilke følger en sådan uregelmæssighed eventuelt skal have, udøver over for forvaltningsorganet de samme beføjelser som dem, den har over for Kommissionens tjenestegrene.

På grundlag af udtalelsen fra denne instans træffer direktøren afgørelse om indledning af en disciplinær procedure eller rejsning af erstatningskrav. Hvis den har opdaget systemrelaterede problemer, sender instansen den anvisningsberettigede og Kommissionens interne revisor en rapport med eventuelle henstillinger. Hvis denne udtalelse er belastende for direktøren, fremsender instansen den til styrelsesudvalget og til Kommissionens interne revisor.

2.   Der kan af enhver ansat kræves hel eller delvis erstatning for en skade, som forvaltningsorganet har lidt på grund af alvorlige personlige fejl, som den ansatte har begået ved udøvelsen af eller i forbindelse med sin funktion. Ansættelsesmyndigheden træffer en motiveret afgørelse efter at have overholdt de formaliteter, som vedtægten foreskriver på det disciplinære område.

Artikel 36

Navnlig følgende fejl er ansvarspådragende og kan medføre et disciplinært og økonomisk ansvar for regnskabsføreren efter vedtægtens bestemmelser:

| a) | tab eller beskadigelse af midler, værdier og dokumenter, som han har ansvaret for, eller tab eller beskadigelse gennem forsømmelighed |
| --- | --- |

a)

tab eller beskadigelse af midler, værdier og dokumenter, som han har ansvaret for, eller tab eller beskadigelse gennem forsømmelighed

| b) | ændring af bank- eller postgirokonti uden forudgående underretning af den anvisningsberettigede |
| --- | --- |

b)

ændring af bank- eller postgirokonti uden forudgående underretning af den anvisningsberettigede

| c) | inkasseringer eller betalinger, der ikke er i overensstemmelse med de dertil svarende indtægts- eller betalingsordrer |
| --- | --- |

c)

inkasseringer eller betalinger, der ikke er i overensstemmelse med de dertil svarende indtægts- eller betalingsordrer

| d) | manglende inkassering af skyldige indtægter. |
| --- | --- |

d)

manglende inkassering af skyldige indtægter.

KAPITEL 4

Forvaltning af indtægter

Artikel 37

Forud for enhver foranstaltning eller situation, der kan skabe eller ændre en fordring for forvaltningsorganet, udarbejder den kompetente anvisningsberettigede et overslag over fordringen.

Artikel 38

Fastlæggelse af en fordring er den handling, hvorved den anvisningsberettigede:

| a) | kontrollerer eksistensen af debitors gæld |
| --- | --- |

a)

kontrollerer eksistensen af debitors gæld

| b) | fastslår eller kontrollerer gældens tilstedeværelse og størrelse |
| --- | --- |

b)

fastslår eller kontrollerer gældens tilstedeværelse og størrelse

| c) | kontrollerer, at gælden er forfalden. |
| --- | --- |

c)

kontrollerer, at gælden er forfalden.

Enhver fordring, der er sikker, opgjort og forfalden til betaling, skal fastlægges gennem udstedelse af en indtægtsordre, som meddeles regnskabsføreren, efterfulgt af en debetnota, der sendes til debitor. Disse to dokumenter udstedes og sendes af den kompetente anvisningsberettigede.

Med forbehold af de retsforskrifter og kontraktmæssige og aftalemæssige bestemmelser, der finder anvendelse, er enhver fordring, som ikke er indfriet på den i debetnotaen fastsatte forfaldsdag, rentebærende efter forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.

Artikel 39

Anvisning af indtægter er den handling, hvorved den kompetente anvisningsberettigede ved udstedelse af en indtægtsordre giver regnskabsføreren instruks om at inddrive en fordring, som han har fastlagt.

Regnskabsføreren tager sig af de indtægtsordrer, der er behørigt udstedt af den kompetente anvisningsberettigede. Han skal sikre, at forvaltningsorganets indtægter bliver indbetalt, og sørge for, at dets krav bevares.

Uretmæssigt udbetalte beløb inddrives.

Artikel 40

Når den kompetente anvisningsberettigede påtænker at give afkald på at inddrive en fastlagt fordring, skal han sikre sig, at afkaldet er formelt korrekt og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Han meddeler styrelsesudvalget, at han agter at give afkald på en fastlagt fordring. Afkaldet på at inddrive en fastlagt fordring kommer til udtryk ved en beslutning truffet af den anvisningsberettigede. Beslutningen skal være begrundet. Den anvisningsberettigede kan kun uddelegere sådanne beslutninger, når det drejer sig om fordringer på under 5 000 EUR. Afkaldsbeslutningen skal indeholde oplysninger om de bestræbelser, der er gjort for at inddrive beløbet, og om de retlige og materielle elementer, den hviler på.

Den kompetente anvisningsberettigede annullerer en fastlagt fordring, hvis det viser sig, at fordringen ikke er fastlagt korrekt på grund af en retlig eller materiel fejl. Den anvisningsberettigede kan kun uddelegere sådanne beslutninger, når det drejer sig om fordringer på under 5 000 EUR. Denne annullering kommer til udtryk gennem en beslutning truffet af den kompetente anvisningsberettigede og skal være begrundet på passende måde.

Den kompetente anvisningsberettigede tilpasser størrelsen af en fastlagt fordring i opadgående eller nedadgående retning, hvis fordringen på grund af opdagelsen af en faktuel fejl skal ændres, for så vidt som denne korrektion ikke medfører, at den fastlagte fordring til fordel for forvaltningsorganet bortfalder. Denne korrektion kommer til udtryk gennem en afgørelse truffet af den kompetente anvisningsberettigede og skal være begrundet på passende måde.

Artikel 41

Faktisk inddrivelse af fordringer bogføres af regnskabsføreren i regnskaberne, og den kompetente anvisningsberettigede underrettes herom. Ved enhver kontant betaling til regnskabsførerens kasse skal der udstedes en kvittering.

Hvis den faktiske inddrivelse ikke har fundet sted ved udløbet af den frist, der er fastsat i debetnotaen, underretter regnskabsføreren den kompetente anvisningsberettigede herom og iværksætter omgående inddrivelsesproceduren ved hjælp af alle til rådighed stående retsmidler, herunder eventuelt ved modregning, og — hvis dette ikke er muligt — ved tvangsfuldbyrdelse.

Regnskabsføreren inddriver forvaltningsorganets fordringer ved modregning i alle tilfælde, hvor debitor selv i forhold til forvaltningsorganet har en fordring, der er sikker, opgjort og forfalden til betaling.

Artikel 42

Regnskabsføreren kan sammen med den kompetente anvisningsberettigede kun give henstand med betalingen efter behørigt begrundet skriftlig anmodning fra debitor, forudsat at denne forpligter sig til at betale rente i hele henstandsperioden regnet fra den oprindelige forfaldsdato, og at han, for at beskytte forvaltningsorganets rettigheder, stiller en finansiel garanti for både hovedstol og renter.

KAPITEL 5

Forvaltning af udgifter

Artikel 43

Enhver udgift omfatter indgåelse af en forpligtelse, fastsættelse af udgiften, anvisning til betaling og betaling.

Artikel 44

I forbindelse med enhver foranstaltning med udgiftsvirkning for budgettet skal den kompetente anvisningsberettigede indgå en budgetmæssig forpligtelse, før han indgår en retlig forpligtelse over for tredjemand.

Specifikke retlige forpligtelser knyttet til specifikke budgetmæssige forpligtelser eller foreløbige budgetmæssige forpligtelser skal indgås senest den 31. december i år N. Den anvisningsberettigede frigør den uudnyttede del af disse budgetmæssige forpligtelser, dvs. den del, der ikke er dækket af en retlig forpligtelse.

Artikel 45

Ved vedtagelsen af en budgetmæssig forpligtelse sikrer den kompetente anvisningsberettigede sig, at den budgetmæssige kontering er korrekt, at bevillingerne er til stede, og at udgiften er i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, herunder at den overholder princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.

Artikel 46

Fastsættelse af en udgift er den handling, hvorved den kompetente anvisningsberettigede kontrollerer kreditors adkomst, kontrollerer, at fordringen er forfalden, og fastslår eller kontrollerer fordringens tilstedeværelse og størrelse. Enhver fastsættelse af en udgift skal støttes på bilag, der beviser kreditors adkomst.

Beslutningen om fastsættelse kommer til udtryk ved, at den kompetente anvisningsberettigede underskriver med påtegningen »kan betales«. I et system, hvor der ikke anvendes edb, udføres betalingspåtegnelsen ved anvendelse af et stempel forsynet med en underskrift fra den kompetente anvisningsberettigede. I et system, hvor der anvendes edb, udføres betalingspåtegnelsen ved anvendelse af et personligt password tilhørende den kompetente anvisningsberettigede.

Artikel 47

Anvisning af udgifter er den handling, hvorved den kompetente anvisningsberettigede ved udstedelse af en betalingsordre giver regnskabsføreren instruks om at betale en udgift, som han har fastsat. Betalingsordren dateres og underskrives af den anvisningsberettigede og ledsages, i givet fald, af et dokument, der bekræfter, at varerne er registreret i de fortegnelser, der er omhandlet i artikel 64.

Regnskabsføreren betaler udgifterne inden for rammerne af de disponible midler.

Artikel 48

Udgifter skal fastsættes, anvises og betales inden for de tidsfrister og efter de bestemmelser, der er fastsat i den generelle finansforordning og gennemførelsesbestemmelserne hertil.

KAPITEL 6

Den interne revisor

Artikel 49

Funktionen som intern revisor varetages i forvaltningsorganerne af Kommissionens interne revisor.

Kommissionens interne revisor har de samme beføjelser i forhold til forvaltningsorganerne, som han har i forhold til Kommissionens tjenestegrene i henhold til artikel 85 og 86 i den generelle finansforordning. Han aflægger rapport til styrelsesudvalget og til direktøren om sine undersøgelser og anfører heri eventuelle henstillinger. De nævnte parter sørger for, at de henstillinger, der er et resultat af revisionerne, føres ud i livet, og underretter Kommissionen herom. Den interne revisor forelægger forvaltningsorganet en årlig rapport over den interne revision med angivelse af antallet og typen af de interne revisioner, der er foretaget, af fremsatte henstillinger og af den opfølgning, der er foretaget af disse henstillinger.

Den interne revisors ansvar i forbindelse med udøvelsen af hvervet er fastsat i overensstemmelse med artikel 87 i den generelle finansforordning.

Forvaltningsorganet sender årligt dechargemyndigheden og Kommissionen en rapport udarbejdet af forvaltningsorganets direktør. Heri angives antal og typer af interne revisioner udført af den interne revisor, de fremsatte henstillinger og opfølgningen af disse henstillinger.

AFSNIT V

INDGÅELSE AF OFFENTLIGE INDKØBSAFTALER

Artikel 50

1.   Hvad angår indgåelsen af offentlige indkøbsaftaler i forbindelse med forvaltningsorganets drift finder bestemmelserne i den generelle finansforordning og i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 anvendelse.

2.   Forvaltningsorganerne kan anmode om som ordregivende myndighed at deltage i Kommissionens indgåelse af aftaler eller interinstitutionelle aftaler.

3.   Uanset stk. 1 skal forvaltningsorganerne, når det drejer sig om levering af varer eller tjenesteydelser eller udførelse af arbejder, som kan varetages af Kommissionen eller af interinstitutionelle organer, i første række henvende sig til disse, før de indleder en udbudsprocedure.

AFSNIT VI

REGNSKABSAFLÆGGELSE OG REGNSKABSFØRING

KAPITEL 1

Regnskabsaflæggelse

Artikel 51

Forvaltningsorganets årsregnskab omfatter årsregnskabet og beretningerne om budgetgennemførelsen. Det ledsages af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret.

Artikel 52

Regnskaberne skal være formelt rigtige, pålidelige og fuldstændige og give et retvisende billede:

| a) | for så vidt angår årsregnskabet: af aktiver, passiver, udgifter og indtægter, fordringer og forpligtelser, der ikke er opført under aktiver og passiver, samt pengestrømme |
| --- | --- |

a)

for så vidt angår årsregnskabet: af aktiver, passiver, udgifter og indtægter, fordringer og forpligtelser, der ikke er opført under aktiver og passiver, samt pengestrømme

| b) | for så vidt angår beretningerne om budgetgennemførelsen: af alle foranstaltninger, der har givet anledning til indtægter og udgifter i forbindelse med gennemførelsen af budgettet. |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår beretningerne om budgetgennemførelsen: af alle foranstaltninger, der har givet anledning til indtægter og udgifter i forbindelse med gennemførelsen af budgettet.

Artikel 53

Årsregnskabet opstilles på grundlag af de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper således som defineret i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, nemlig principperne om going concern, forsigtighed, kontinuitet i regnskabsmetoderne, anvendelse af sammenlignelige oplysninger, væsentlighed, bruttoopgørelse, indhold frem for formalia og periodisering.

Artikel 54

Ifølge periodiseringsprincippet skal årsregnskabet omfatte udgifter og indtægter, der vedrører regnskabsåret, uanset betalings- eller inkasseringstidspunkt.

Værdien af aktiver og passiver bestemmes efter de værdiansættelsesregler, der er fastsat ved regnskabsmetoderne i artikel 59.

Artikel 55

Årsregnskabet opstilles i euro og omfatter:

| a) | balancen og resultatopgørelsen, der viser formuestillingen, den finansielle stilling og det økonomiske resultat pr. 31. december i det forløbne regnskabsår; årsregnskabet opstilles efter det skema, der er fastsat i Rådets direktiv om årsregnskaberne for visse selskabsformer, idet der dog tages hensyn til de særlige forhold, der kendetegner forvaltningsorganets virksomhed |
| --- | --- |

a)

balancen og resultatopgørelsen, der viser formuestillingen, den finansielle stilling og det økonomiske resultat pr. 31. december i det forløbne regnskabsår; årsregnskabet opstilles efter det skema, der er fastsat i Rådets direktiv om årsregnskaberne for visse selskabsformer, idet der dog tages hensyn til de særlige forhold, der kendetegner forvaltningsorganets virksomhed

| b) | pengestrømsopgørelsen, der viser regnskabsårets indbetalinger og udbetalinger og den endelige likviditetssaldo |
| --- | --- |

b)

pengestrømsopgørelsen, der viser regnskabsårets indbetalinger og udbetalinger og den endelige likviditetssaldo

| c) | opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen, hvor der for hver post gives oplysning om tilgang og afgang i løbet af regnskabsåret. |
| --- | --- |

c)

opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen, hvor der for hver post gives oplysning om tilgang og afgang i løbet af regnskabsåret.

Bilaget til årsregnskabet indeholder supplerende oplysninger om og noter til de forelagte oplysninger og giver alle de yderligere oplysninger, der foreskrives i henhold til internationalt anerkendt regnskabspraksis, når disse oplysninger er relevante i forbindelse med forvaltningsorganets virksomhed.

Artikel 56

Beretningerne om budgetgennemførelsen opstilles i euro. De omfatter:

| a) | regnskabet over resultatet af budgetgennemførelsen, der sammenfatter alle budgettransaktioner i regnskabsåret med hensyn til indtægter og udgifter; det opstilles efter samme skema som budgettet |
| --- | --- |

a)

regnskabet over resultatet af budgetgennemførelsen, der sammenfatter alle budgettransaktioner i regnskabsåret med hensyn til indtægter og udgifter; det opstilles efter samme skema som budgettet

| b) | bilaget til regnskabet over resultatet af budgetgennemførelsen, der indeholder supplerende oplysninger om og noter til de heri indeholdte oplysninger. |
| --- | --- |

b)

bilaget til regnskabet over resultatet af budgetgennemførelsen, der indeholder supplerende oplysninger om og noter til de heri indeholdte oplysninger.

Artikel 57

Forvaltningsorganets årsregnskab konsolideres med Kommissionens årsregnskab efter den fremgangsmåde, der er fastsat i artikel 14 i forordning (EF) nr. 58/2003 i overensstemmelse med følgende bestemmelser:

| a) | styrelsesudvalget sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår deres foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører og til Revisionsretten |
| --- | --- |

a)

styrelsesudvalget sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår deres foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører og til Revisionsretten

| b) | styrelsesudvalget godkender, på grundlag af et forslag udarbejdet af direktøren, forvaltningsorganets endelige årsregnskab og sender det senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår til Kommissionens regnskabsfører og Revisionsretten samt Europa-Parlamentet og Rådet |
| --- | --- |

b)

styrelsesudvalget godkender, på grundlag af et forslag udarbejdet af direktøren, forvaltningsorganets endelige årsregnskab og sender det senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår til Kommissionens regnskabsfører og Revisionsretten samt Europa-Parlamentet og Rådet

| c) | forvaltningsorganets endelige årsregnskab, konsolideret med Kommissionens årsregnskab, offentliggøres senest den 31. oktober i året efter det afsluttede regnskabsår i Den Europæiske Unions Tidende |
| --- | --- |

c)

forvaltningsorganets endelige årsregnskab, konsolideret med Kommissionens årsregnskab, offentliggøres senest den 31. oktober i året efter det afsluttede regnskabsår i Den Europæiske Unions Tidende

| d) | direktøren sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på de eventuelle bemærkninger, som denne har fremsat i forbindelse med den årsberetning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 58/2003. |
| --- | --- |

d)

direktøren sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på de eventuelle bemærkninger, som denne har fremsat i forbindelse med den årsberetning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 58/2003.

KAPITEL 2

Regnskabsføring

Artikel 58

1.   Forvaltningsorganets regnskabssystem er et budgetstyrings- og regnskabssystem, hvori data indlæses, klassificeres og registreres.

Regnskabet består af et almindeligt regnskab og et bevillingsregnskab. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret.

Det almindelige regnskab og bevillingsregnskabet afsluttes ved regnskabsårets udgang med henblik på opstilling af det årsregnskab, der er omhandlet i kapitel 1.

2.   Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for, at den anvisningsberettigede desuden fører et omkostningsregnskab.

Artikel 59

De regnskabsregler og -metoder samt den harmoniserede budgetkontoplan, der skal anvendes af forvaltningsorganet, fastsættes af Kommissionens regnskabsfører i overensstemmelse med artikel 133 i den generelle finansforordning.

Artikel 60

I det almindelige regnskab registreres i kronologisk rækkefølge og efter det dobbelte bogholderis metode alle begivenheder og transaktioner, der påvirker den økonomiske og finansielle situation og formuestillingen for forvaltningsorganet.

Artikel 61

De enkelte kontobevægelser og kontienes saldi bogføres.

Alle regnskabsposteringer, herunder regnskabsmæssige korrektioner, skal være baseret på bilag, hvortil der henvises. Regnskabssystemet skal gøre det muligt at spore hver enkelt regnskabspostering.

Artikel 62

Forvaltningsorganets regnskabsfører foretager, efter regnskabsårets udgang og frem til datoen for den endelige regnskabsaflæggelse, de korrektioner, der er nødvendige for at sikre et formelt rigtigt og pålideligt årsregnskab, som giver et retvisende billede; disse korrektioner må dog ikke medføre udbetalinger eller indbetalinger med virkning for det pågældende regnskabsår.

Artikel 63

Bevillingsregnskabet gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet. I bevillingsregnskabet registreres alle de i afsnit IV omhandlede transaktioner vedrørende gennemførelse af budgettet med hensyn til indtægter og udgifter.

Artikel 64

Forvaltningsorganets regnskabsfører skal føre fortegnelser, der viser mængden og værdien af alle de materielle, immaterielle og finansielle anlægsaktiver, der udgør forvaltningsorganets formue, efter en model vedtaget af Kommissionens regnskabsfører. Forvaltningsorganets regnskabsfører kontrollerer, at oplysningerne i disse fortegnelser stemmer overens med de virkelige forhold.

Salg af løsøre skal annonceres på passende måde.

AFSNIT VII

EKSTERN REVISION OG DECHARGE

Artikel 65

Revisionsretten reviderer forvaltningsorganets årsregnskab i overensstemmelse med traktatens artikel 248.

Revisionsrettens kontrol gennemføres i overensstemmelse med artikel 139-144 i den generelle finansforordning.

Styrelsesudvalget sender Revisionsretten det endeligt vedtagne budget. Det underretter så snart som muligt Revisionsretten om alle de beslutninger og foranstaltninger, som det træffer i henhold til artikel 15, 18, 26 og 31.

Artikel 66

Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet senest den 29. april i år n+2 direktøren decharge for gennemførelsen af driftsbudgettet for regnskabsåret n.

Dechargeafgørelsen omfatter regnskaberne over alle forvaltningsorganets indtægter og udgifter, den heraf følgende saldo og forvaltningsorganets aktiver og passiver som opført på balancen. Denne decharge meddeles samtidig med den decharge, der vedrører Den Europæiske Unions almindelige budget.

Med henblik på at meddele decharge gennemgår Europa-Parlamentet næst efter Rådet forvaltningsorganets regnskaber, årsregnskabet og beretningerne om gennemførelsen af dets budget. Europa-Parlamentet gennemgår også Revisionsrettens årsberetning, der er omhandlet i artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 58/2003, med tilhørende svar fra direktøren for forvaltningsorganet.

Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger direktøren det, i lighed med, hvad der er fastsat i artikel 146, stk. 3, i den generelle finansforordning, alle de oplysninger, der er nødvendige for, at decharge-proceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende.

Artikel 67

Direktøren og Kommissionen træffer alle egnede foranstaltninger til at efterkomme bemærkningerne i Europa-Parlamentets afgørelse om decharge samt de kommentarer, der ledsager Rådets henstilling om decharge.

Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet anmoder om det, skal direktøren aflægge beretning om, hvilke foranstaltninger han har truffet på baggrund af disse bemærkninger og kommentarer. Efter først at have sendt beretningen til Kommissionen sender han kopi heraf til Revisionsretten.

AFSNIT VIII

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 68

De frister, der er omhandlet i artikel 57, anvendes første gang for regnskabsåret 2005.

For de foregående regnskabsår fastsættes disse frister til henholdsvis:

| a) | den 15. september for så vidt angår artikel 57, litra b) |
| --- | --- |

a)

den 15. september for så vidt angår artikel 57, litra b)

| b) | den 30. november for så vidt angår artikel 57, litra c) |
| --- | --- |

b)

den 30. november for så vidt angår artikel 57, litra c)

| c) | den 31. oktober for så vidt angår artikel 57, litra d). |
| --- | --- |

c)

den 31. oktober for så vidt angår artikel 57, litra d).

Bestemmelserne i afsnit VI finder anvendelse gradvis, under hensyn til de tekniske muligheder, så de anvendes fuldt ud for regnskabsåret 2005.

Artikel 69

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen har beføjelse til at indhente alle relevante oplysninger og forklaringer vedrørende budgetspørgsmål, der henhører under deres respektive kompetenceområder.

Artikel 70

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hever medlemstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2004.

På Kommissionens vegne

Michaele SCHREYER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 11 af 16.1.2003, s. 1.

1

(2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

2

(3)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

3

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Konference mellem regeringsrepræsentanter fra medlemsstaterne

| 22.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 297/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 297/17

---

AFGØRELSE TRUFFET AF REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER

den 14. juli 2004

om udnævnelse af dommere ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans

(2004/646/EF, Euratom)

REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 224,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 140, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Mandatet for Franklin DEHOUSSE, Bo VESTERDORF, Küllike JÜRIMÄE, Mihalis VILARAS, Savvas S. PAPASAVVAS, Marc JAEGER, Ottó CZÚCZ, Arien MEIJ, Josef AZIZI, Irena WISZNIEWSKA-BIAŁECKA, Eugénia MARTINS de NAZARÉ RIBEIRO, Daniel ŠVÁBY og Virpi TIILI, dommere ved Retten i Første Instans, udløber den 31. august 2004. |
| --- | --- |

(1)

Mandatet for Franklin DEHOUSSE, Bo VESTERDORF, Küllike JÜRIMÄE, Mihalis VILARAS, Savvas S. PAPASAVVAS, Marc JAEGER, Ottó CZÚCZ, Arien MEIJ, Josef AZIZI, Irena WISZNIEWSKA-BIAŁECKA, Eugénia MARTINS de NAZARÉ RIBEIRO, Daniel ŠVÁBY og Virpi TIILI, dommere ved Retten i Første Instans, udløber den 31. august 2004.

| (2) | Der bør foretages en delvis nybesættelse af embederne som medlemmer af Retten i Første Instans for perioden 1. september 2004 til 31. august 2010 — |
| --- | --- |

(2)

Der bør foretages en delvis nybesættelse af embederne som medlemmer af Retten i Første Instans for perioden 1. september 2004 til 31. august 2010 —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til dommere ved Retten i Første Instans for perioden 1. september 2004 til 31. august 2010 udnævnes:

| | Franklin DEHOUSSE |
| --- | --- |

Franklin DEHOUSSE

| | Bo VESTERDORF |
| --- | --- |

Bo VESTERDORF

| | Küllike JÜRIMÄE |
| --- | --- |

Küllike JÜRIMÄE

| | Mihalis VILARAS |
| --- | --- |

Mihalis VILARAS

| | Savvas S. PAPASAVVAS |
| --- | --- |

Savvas S. PAPASAVVAS

| | Marc JAEGER |
| --- | --- |

Marc JAEGER

| | Ottó CZÚCZ |
| --- | --- |

Ottó CZÚCZ

| | Arjen Willem Hendrik MEIJ |
| --- | --- |

Arjen Willem Hendrik MEIJ

| | Josef AZIZI |
| --- | --- |

Josef AZIZI

| | Irena WISZNIEWSKA-BIAŁECKA |
| --- | --- |

Irena WISZNIEWSKA-BIAŁECKA

| | Maria Eugénia MARTINS de NAZARÉ RIBEIRO |
| --- | --- |

Maria Eugénia MARTINS de NAZARÉ RIBEIRO

| | Daniel ŠVÁBY |
| --- | --- |

Daniel ŠVÁBY

| | Virpi TIILI. |
| --- | --- |

Virpi TIILI.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2004.

På Rådets vegne

T. DE BRUIJN

Formand

---

Rådet

| 22.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 297/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 297/18

---

AFGØRELSE
  Nr. 2/2004 TRUFFET AF AVS-EF-MINISTERRÅDET

den 30. juni 2004

om ændring af vilkårene og betingelserne for finansiering af kortvarige udsving i eksportindtægterne (bilag II til den i Cotonou undertegnede AVS-EF-partnerskabsaftale)

(2004/647/EF)

AVS-EF-MINISTERRÅDET HAR —

under henvisning til AVS-EF-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, særlig artikel 100, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det blev fremhævet i AVS-EF-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, at det er vigtigt at have en ordning for supplerende støtte til afhjælpning af de negative virkninger af ustabile eksportindtægter. |
| --- | --- |

(1)

Det blev fremhævet i AVS-EF-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, at det er vigtigt at have en ordning for supplerende støtte til afhjælpning af de negative virkninger af ustabile eksportindtægter.

| (2) | I henhold til artikel 68, stk. 3, i AVS-EF-partnerskabsaftalen indrømmes de mindst udviklede AVS-stater samt AVS-indlandsstaterne og -østaterne en gunstigere behandling. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 68, stk. 3, i AVS-EF-partnerskabsaftalen indrømmes de mindst udviklede AVS-stater samt AVS-indlandsstaterne og -østaterne en gunstigere behandling.

| (3) | Det er fastsat i artikel 11 i bilag II til aftalen, at bestemmelserne i kapitel 3 i nævnte bilag, der vedrører finansiering af kortvarige udsving i eksportindtægterne, skal tages op til fornyet overvejelse senest efter to års anvendelse og derefter på anmodning af en af parterne. |
| --- | --- |

(3)

Det er fastsat i artikel 11 i bilag II til aftalen, at bestemmelserne i kapitel 3 i nævnte bilag, der vedrører finansiering af kortvarige udsving i eksportindtægterne, skal tages op til fornyet overvejelse senest efter to års anvendelse og derefter på anmodning af en af parterne.

| (4) | Denne ordning for finansiering af kortvarige udsving i eksportindtægterne bør bringes til at fungere bedre, således at den bedre kan opfylde sin målsætning — |
| --- | --- |

(4)

Denne ordning for finansiering af kortvarige udsving i eksportindtægterne bør bringes til at fungere bedre, således at den bedre kan opfylde sin målsætning —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 9, stk. 1, i bilag II til AVS-EF-partnerskabsaftalen affattes således:

»1.   Berettigelse til supplerende midler foreligger ved:

| a) | et fald på 10 % (2 % for de mindst udviklede AVS-stater, AVS-indlandsstaterne og -østaterne) i indtægterne fra eksport af varer i forhold til det aritmetiske gennemsnit af indtægterne i de første tre år af de første fire år forud for anvendelsesåret
  eller
  et fald på 10 % (2 % for de mindst udviklede AVS-stater, AVS-indlandsstaterne og -østaterne) i indtægterne fra eksport af samtlige landbrugs- eller mineprodukter i forhold til det aritmetiske gennemsnit af indtægterne i de første tre år af de første fire år forud for anvendelsesåret for stater, hvis indtægter fra landbrugs- eller mineeksport udgør mere end 40 % af de samlede indtægter fra eksport af varer |
| --- | --- |

a)

et fald på 10 % (2 % for de mindst udviklede AVS-stater, AVS-indlandsstaterne og -østaterne) i indtægterne fra eksport af varer i forhold til det aritmetiske gennemsnit af indtægterne i de første tre år af de første fire år forud for anvendelsesåret

eller

et fald på 10 % (2 % for de mindst udviklede AVS-stater, AVS-indlandsstaterne og -østaterne) i indtægterne fra eksport af samtlige landbrugs- eller mineprodukter i forhold til det aritmetiske gennemsnit af indtægterne i de første tre år af de første fire år forud for anvendelsesåret for stater, hvis indtægter fra landbrugs- eller mineeksport udgør mere end 40 % af de samlede indtægter fra eksport af varer

| b) | en forværring på 2 % af det forventede offentlige underskud for det pågældende eller det følgende år.« |
| --- | --- |

b)

en forværring på 2 % af det forventede offentlige underskud for det pågældende eller det følgende år.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på datoen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 2004.

På AVS-EF-Ministerrådets vegne,

efter bemyndigelse, formanden for AVS-EF-Ambassadørudvalget

J. OBIA

---

| 22.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 297/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 297/19

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 13. september 2004

om principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien

(2004/648/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 533/2004 af 22. marts 2004 om etablering af europæiske partnerskaber inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen (1), særlig artikel 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd tilsluttede sig på mødet i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003»Thessaloniki-dagsordenen for det vestlige Balkan: På vej mod europæisk integration«, i hvilken europæiske partnerskaber nævnes som et af midlerne til at intensivere stabiliserings- og associeringsprocessen. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd tilsluttede sig på mødet i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003»Thessaloniki-dagsordenen for det vestlige Balkan: På vej mod europæisk integration«, i hvilken europæiske partnerskaber nævnes som et af midlerne til at intensivere stabiliserings- og associeringsprocessen.

| (2) | Forordning (EF) nr. 533/2004 fastsætter, at Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen træffer afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for de europæiske partnerskaber og om enhver efterfølgende tilpasning af disse. Den fastsætter ligeledes, at opfølgningen af de europæiske partnerskaber sker på grundlag af de mekanismer, der er etableret i forbindelse med stabiliserings- og associeringsprocessen, navnlig ved hjælp af årsberetninger. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 533/2004 fastsætter, at Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen træffer afgørelse om principperne, prioriteterne og betingelserne for de europæiske partnerskaber og om enhver efterfølgende tilpasning af disse. Den fastsætter ligeledes, at opfølgningen af de europæiske partnerskaber sker på grundlag af de mekanismer, der er etableret i forbindelse med stabiliserings- og associeringsprocessen, navnlig ved hjælp af årsberetninger.

| (3) | I Kommissionens udtalelse om Kroatiens ansøgning om medlemskab gives der en analyse af Kroatiens forberedelser til videre integration i Den Europæiske Union og der indkredses en række prioriterede områder, hvor der kræves en yderligere indsats. |
| --- | --- |

(3)

I Kommissionens udtalelse om Kroatiens ansøgning om medlemskab gives der en analyse af Kroatiens forberedelser til videre integration i Den Europæiske Union og der indkredses en række prioriterede områder, hvor der kræves en yderligere indsats.

| (4) | Kroatien bør med henblik på forberedelserne til den videre integration i Den Europæiske Union opstille en plan med en tidsplan og nærmere enkeltheder for realisering af prioriteterne i det europæiske partnerskab — |
| --- | --- |

(4)

Kroatien bør med henblik på forberedelserne til den videre integration i Den Europæiske Union opstille en plan med en tidsplan og nærmere enkeltheder for realisering af prioriteterne i det europæiske partnerskab —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I overensstemmelse med artikel 1 i forordning (EF) nr. 533/2004 er principperne, prioriteterne og betingelserne for det europæiske partnerskab med Kroatien anført i bilaget til denne afgørelse, som udgør en integrerende del heraf.

Artikel 2

Gennemførelsen af det europæiske partnerskab undersøges inden for rammerne af de mekanismer, der er etableret ved stabiliserings- og associeringsprocessen.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2004.

På Rådets vegne

B. R. BOT

Formand

---

(1)  EUT L 86 af 24.3.2004, s. 1.

1

---

BILAG

1.   INDLEDNING

»Thessaloniki-dagsordenen« for Vestbalkan fastlægger metoder og midler til styrkelse af stabiliserings- og associeringsprocessen, herunder etablering af europæiske partnerskaber.

Det europæiske partnerskab med Kroatien baserer sig på Kommissionens udtalelse om Kroatiens ansøgning om medlemskab, og formålet med det er at indkredse prioriterede indsatsområder med henblik på at underbygge bestræbelserne for en tilnærmelse til Den Europæiske Union inden for sammenhængende rammer. Prioriteterne er tilpasset Kroatiens specifikke behov og forberedelsesniveau og vil om nødvendigt blive ajourført. Det europæiske partnerskab indeholder også retningslinjer for den finansielle bistand til Kroatien.

Det forventes, at Kroatien vil vedtage en plan med en tidsplan og nærmere enkeltheder om, hvorledes det agter at angribe prioriteterne i det europæiske partnerskab. Planen skal også angive tiltag til gennemførelse af Thessaloniki-dagsordenen, prioriteterne for bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption og foranstaltninger til integreret grænseforvaltning, som blev præsenteret på RIA-ministermødet i Bruxelles den 28. november 2003 inden for rammerne af EU-Vestbalkan-Forummet.

2.   PRINCIPPER

Stabiliserings- og associeringsprocessen skal fortsat danne grundlaget for de vestbalkanske landes tilnærmelse til EU hele vejen indtil deres fremtidige tiltrædelse.

Hovedprioriteterne for Kroatien vedrører landets evne til at opfylde de kriterier, som Det Europæiske Råd fastlagde på mødet i København i 1993, og betingelserne for stabiliserings- og associeringsprocessen, navnlig dem, som Rådet fastsatte i sine konklusioner af 29. april 1997 og 21.-22. juni 1999, samt indholdet af sluterklæringen fra Zagreb-topmødet den 24. november 2000 og Thessaloniki-dagsordenen.

3.   PRIORITETER

Det europæiske partnerskab anviser de vigtigste prioriterede områder, hvor Kroatien skal træffe forberedelser til den videre integration med Den Europæiske Union, på basis af analysen i Kommissionens udtalelse om ansøgningen om medlemskab. Prioriteterne i dette europæiske partnerskab er blevet udvalgt på grundlag af, at det er realistisk at forvente, at Kroatien kan realisere dem helt eller i væsentligt omfang i løbet af det kommende par år. Der sondres mellem kortfristede prioriteter, som forventes realiseret i løbet af et til to år, og mellemfristede prioriteter, som forventes realiseret i løbet af tre til fire år.

Det skal bemærkes, at indarbejdelse af EU-retten i lovgivningen ikke i sig selv er tilstrækkeligt, når det drejer sig om lovgivningstilnærmelse. Den skal også kunne gennemføres i sin helhed.

3.1.   PRIORITETER PÅ KORT SIGT

Politiske kriterier

Demokrati og retsstatsforhold

Styrkelse af retssystemet

Opstille og gennemføre en alsidig strategi for reform af retssystemet i samråd med interesserede instanser, herunder vedtagelse af nødvendig ny lovgivning og etablering af et karriereforvaltningssystem, som også omfatter et åbent, redeligt og gennemsigtigt system for rekruttering, bedømmelse og mobilitet. Øge professionalismen i retsvæsenet ved at skaffe passende statslige finansieringsmidler til uddannelsesinstitutioner for dommere og andet justitspersonale med henblik på udvikling af uddannelse på højeste niveau af dommere, anklagere og administrativt personale. Tilvejebringe hensigtsmæssige grund- og erhvervsuddannelsesordninger. Afhjælpe problemet med sagsophobning ved retterne. Tage skridt til at sikre fuldstændig fuldbyrdelse af domstolsafgørelser.

Forbedre bekæmpelsen af korruption

Tage skridt til at sikre, at retsregler for bekæmpelse af korruption implementeres og håndhæves. Særlig styrke den administrative og operationelle kapacitet hos kontoret for forebyggelse af korruption og organiseret kriminalitet (USKOK). Videreudvikle en national strategi til forebyggelse og bekæmpelse af korruption og etablere den nødvendige koordination mellem de relevante regeringsdepartementer og -organer med hensyn til gennemførelsen af tiltag. Indføre adfærdskodekser/etiske kodekser for offentligt ansatte og valgte repræsentanter. Tage konkrete skridt til at øge bevidstheden om korruption som en alvorlig lovovertrædelse.

Forbedre den offentlige forvaltnings funktion

Tage indledende skridt til at sikre, at der følges gennemsigtige ansættelses- og forfremmelsesprocedurer og til at forbedre forvaltningen af de menneskelige ressourcer i alle instanser inden for den offentlige forvaltning for at sikre ansvarlighed, åbenhed og gennemsigtighed.

Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal

Øge respekten for mindretallenes rettigheder

Sikre implementering af forfatningsloven om nationale mindretal. Særlig tilstræbe proportional repræsentation af mindretal i lokale og regionale selvstyrende forvaltningsenheder, i statsforvaltningen og inden for retsvæsenet og organer i den offentlige administration som reguleret i loven. Tilvejebringe de nødvendige midler, herunder passende finansiering, til at sikre, at de folkevalgte mindretalsråd fungerer ordentligt. Implementere den nye strategi for beskyttelse og integration af romaerne.

Fremskynde flygtninges tilbagevenden

Fuldføre behandlingen af ansøgninger om boliggenopbygning, der allerede er indgået, inden april 2004; genopbygge alle boliger, for hvilke der foreligger en positiv afgørelse, inden april 2005; sikre en passende reklamekampagne rettet mod potentielle begunstigede efter fornyelsen af fristen for indgivelse af ansøgninger om genopbygning fra 1. april til 30. september 2004. Fuldføre tilbageleveringen af boliger inden juni 2004. Implementere lovgivningen om kompensation for fortabte leje-/brugsrettigheder inden for og uden for områder af særlig interesse for staten. Sikre passende koordinering og samarbejde mellem alle relevante myndigheder på centralt og lokalt niveau. Skabe sociale og økonomiske betingelser for forbedrede forhold for tilbagevendende og modtagersamfundenes accept af dem. Udvide det regionale samarbejde om fremskyndelse af processen for flygtninges tilbagevenden.

Underbygge ytringsfriheden og sikre demokratisk fungerende medier

Revidere medielovgivningen i overensstemmelse med de henstillinger, der i februar 2004 blev fremsat af den fælles ekspertmission fra Europarådet, Kommissionen og OSCE. Især revidere loven om elektroniske medier for at etablere gennemsigtige, forudsigelige og effektive forskriftsrammer (herunder gradvis tilpasning til gældende EU-ret i kraft af fuldstændig gennemførelse af den allerede ratificerede konvention fra Europarådet om grænseoverskridende fjernsyn); sikre, at det kroatiske radio- og fjernsynsselskab og dets programlægningsråd arbejder uafhængigt og forbliver stabile, mens den kroatiske radio- og fjernsynslov revideres; sikre at revisionen af medieloven og lovgivningen vedrørende ærekrænkelse afspejler europæiske standarder som defineret i artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention og ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis.

Forbedre samarbejdet med ombudsmanden og tage fuldt hensyn til konstateringerne i hans henstillinger og årsberetning.

Regionalt samarbejde

Sikre et helhjertet samarbejde med Det Internationale Tribunal til Pådømmelse af Krigsforbrydelser i det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

Forbedre det regionale samarbejde

Arbejde på at finde en endelig løsning på verserende bilaterale spørgsmål, særlig grænsespørgsmål med Slovenien, Serbien og Montenegro og Bosnien-Hercegovina, og undlade at tage ensidige initiativer. Løse alle sager vedrørende den ensidige proklamation af den økologiske fiskeribeskyttelseszone i Adriaterhavet. Implementere alle regionale frihandelsaftaler. Indgå og implementere et sæt aftaler med nabolandene om bekæmpelse af organiseret kriminalitet, grænseforvaltning og tilbagetagelse. Påbegynde implementeringen af aftalememorandummet om udvikling af det sydøsteuropæiske regionale basistransportnet og særlig tage skridt til at oprette samarbejdsmekanismer, bl.a. et styringsudvalg og det sydøsteuropæiske transportobservationsorgan (SEETO). Gøre fremskridt med indfrielsen af tilsagnene i henhold til 2002- og 2003-memorandaene som led i Athen-processen og det regionale energimarked i Sydøsteuropa.

Sikre en korrekt gennemførelse af stabiliserings- og associeringsaftalen på området regionalt samarbejde

Indlede forhandlinger med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om den bilaterale konvention om regionalt samarbejde.

Økonomiske kriterier

Føre en forsigtig, stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik, herunder udvikling af markedsbaserede monetære instrumenter til at gøre pengepolitikken mere effektiv.

Fremskynde virksomhedsomstruktureringen og -privatiseringen

Fjerne usikkerhedsmomenterne ved hurtigt at vedtage verserende lovgivning. Fremskynde omstruktureringen og privatiseringen af samfundsejede virksomheder. Opstille og vedtage strategier for omstrukturering og privatisering eller likvidation af store offentlige virksomheder, særlig inden for fremstillingsindustrien, landbruget, transport, turisme og offentlige værker. Vedtage og påbegynde gennemførelsen af et omstruktureringsprogram i stålsektoren på linje med EU-kravene.

Reducere barriererne for markedstilgang og -afgang

Forenkle reglerne for virksomheders markedstilgang og -afgang. Særlig fremskynde registreringsprocedurerne og forbedre anvendelsen af reglerne om konkurs.

Fremskynde jordreformen, særlig hvad angår registrering og privatisering af landbrugsjord, gennem oprettelse af et moderne og effektivt matrikelregister og -kontor for at fjerne de aktuelle hindringer for udvikling af jord- og boligmarkedet.

Fastlægge budgetrammer på mellemlang sigt, som afspejler den løbende budgettilpasning og -konsolidering.

Fortsætte strukturreformerne inden for de offentlige finanser, særlig med hensyn til udgiftsstyring. Etablere en gennemsigtig og effektiv gældsforvaltningskapacitet.

Evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab

Det indre marked og handel

Frie varebevægelser

Omstrukturere de eksisterende institutionelle rammer for at fuldføre den nødvendige adskillelse af regulerings-, akkrediterings-, standardiserings- og produktcertificeringsfunktionerne. Fortsætte med overtagelsen af direktiverne efter den gamle og den ny metode.

Afskaffe de resterende foranstaltninger med virkning svarende til kvantitative restriktioner for import fra EU.

Oprette de nødvendige administrative strukturer til en alsidig tilgang til en forbedring af fødevaresikkerheden i hele fødekæden.

Sikre en effektiv og gennemsigtig, fuldt operationel ordning for offentlige indkøb og vedtage de nødvendige gennemførelsesbestemmelser.

Fri udveksling af tjenesteydelser

Styrke forskriftsgrundlaget og de administrative rammer for tilsyn med finansielle tjenesteydelser, særlig forsikringsmarkedet, investeringstjenesteydelser og værdipapirmarkeder.

Oprette en uafhængig tilsynsmyndighed på området beskyttelse af personoplysninger.

Frie kapitalbevægelser

Forbedre lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og fuldføre arbejdet med skabelse af et effektivt system til at hindre hvidvaskning af penge.

Selskabsret

Fortsætte lovgivningstilpasningen for at garantere et niveau for beskyttelse af intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret svarende til, hvad der findes i EU, og styrke den administrative kapacitet med henblik på en effektiv håndhævelse af sådanne rettigheder.

Konkurrence

Fortsætte tilpasningen til EU-retten, håndhæve antitrust- og statsstøttelovgivningen og vedtage de relevante gennemførelsesbestemmelser. Styrke den administrative kapacitet og uafhængigheden i agenturet for beskyttelse af markedskonkurrence, både på statsstøtte- og antitrustområdet. Skabe større gennemsigtighed på statsstøtteområdet, bl.a. ved at forelægge EU en ordinær årsberetning, og foretage en udtømmende opgørelse over statsstøtteordninger.

Beskatning

Påbegynde revisionen af den aktuelle skattelovgivning og de administrative procedurer for at sikre en effektiv håndhævelse af skattelovgivningen.

Styrke skatte- og toldadministrationens kapacitet, særlig med hensyn til opkrævnings- og kontrolfunktioner, skabe en velfungerende punktafgiftstjeneste med passende personale, forenkle procedurerne for effektiv retsforfølgelse af skattesvig.

Påbegynde udviklingen af it-systemer til elektronisk dataudveksling med EU og dets medlemsstater.

Toldunion

Styrke toldvæsenets administrative og operationelle kapacitet, særlig med hensyn til kontrol af præferenceoprindelsesreglerne, og fortsætte tilpasningen til EU-toldkodeksen.

Yderligere styrke det administrative samarbejde på toldområdet i overensstemmelse med interimsaftalen.

Eksterne forbindelser

Gennemføre protokollen om tilpasningen af stabiliserings- og associeringsaftalen/interimsaftalen til EU-udvidelsen.

Sektorpolitik

Landbrug

Påbegynde oprettelsen af en egentlig ordning for identifikation af parceller på linje med EU-retten. Styrke indsamlingen og behandlingen af landbrugsstatistikker efter EU-standarderne og -metoderne.

Opstille en strategi for oprettelse af effektive og finansielt forsvarlige betalingsorganer til forvaltning og kontrol af landbrugsmidler på linje med EU-kravene og internationale revisionsstandarder.

Styrke de administrative strukturer til at udarbejde en strategi for udvikling af landdistrikter og politikinstrumenter til at udforme, gennemføre, forvalte, overvåge, kontrollere og evaluere programmer for udvikling af landdistrikter.

Fortsætte tilpasningen til EU-retten i dyre- og plantesundhedssektoren, opgradere inspektionsordningerne, modernisere kødforarbejdningsanlæg og mejerier for at opfylde EU's hygiejne- og folkesundhedsstandarder. Tilpasse ordningen for import af levende dyr og animalske produkter til internationale sundheds- og plantesundhedsforpligtelser og gældende EU-ret.

Fiskeri

Påbegynde oprettelsen af passende administrations- og inspektionsstrukturer for fiskeripolitikken. Som følge af Kroatiens ensidige beslutning af oktober 2003 om at udvide sin jurisdiktion i Adriaterhavet, sammen med Kommissionen og interesserede nabolande, særlig Slovenien og Italien, at evaluere følgerne af fiskeriaktiviteter i området med henblik på at finde en passende løsning på, hvordan EF-fiskeriet kan fortsættes inden for rammerne af konklusionerne fra konferencen i Venedig om bæredygtig udvikling af fiskeriet i Middelhavet.

Transport

Fortsætte lovgivningstilpasningen og styrke den administrative kapacitet i luftfartssektoren.

Statistikker

Styrke det kroatiske statistiske kontors administrative kapacitet og forbedre koordinationen med andre producenter af officielle statistikker i Kroatien. Forelægge Kommissionen et nyt forslag til statistiske regioner på linje med EU-kravene.

Telekommunikation og informationsteknologi

Styrke de nationale tilsynsmyndigheders kapacitet inden for telekommunikation og posttjenester og sikre deres uafhængighed.

Miljø

Udarbejde horisontal lovgivning, herunder vurdering af virkningerne på miljøet og offentlighedens inddragelse.

Styrke den administrative kapacitet på nationalt og regionalt plan til at varetage planlægning, herunder udarbejdelse af finansielle strategier.

Styrke de nationale og regionale inspektionstjenesters kapacitet og sætte dem i stand til at håndhæve miljølovgivningen effektivt.

Vedtage og påbegynde implementeringen af en affaldsforvaltningsplan.

Finanskontrol

Opstille en politik for indførelse af et system for offentlig intern finanskontrol. Oprette eller styrke de offentlige interne kontrolfunktioner med passende personale, uddannelse og udstyr, herunder funktionelt uafhængige interne revisionsenheder.

Indføre effektive procedurer for påvisning, behandling samt finansiel, administrativ og retslig opfølgning af uregelmæssigheder, der påvirker Fællesskabernes finansielle interesser.

Samarbejde om retlige og indre anliggender

Grænseforvaltning

Styrke grænseforvaltningen, særlig overvågningen af søgrænserne; vedtage og gennemføre en strategi for integreret grænseforvaltning; øge investeringerne i teknisk udstyr og infrastruktur; styrke specialuddannelsen af grænsepolitikfolk.

I koordination med alle relevante instanser gennemføre de foranstaltninger, der er vedtaget af regeringen og blev præsenteret på RIA-ministermødet den 28. november 2003 inden for rammerne af EU-Vestbalkan-Forummet.

Organiseret kriminalitet, narkotika og terrorisme

I koordination med alle relevante instanser gennemføre de foranstaltninger, der er vedtaget af regeringen og blev præsenteret på RIA-ministermødet den 28. november 2003 inden for rammerne af EU-Vestbalkan-Forummet.

Forbedre koordinationen mellem lovhåndhævende instanser og retsvæsenet, særlig i forbindelse med økonomisk kriminalitet, organiseret kriminalitet, bedrageri, hvidvaskning af penge og korruption; styrke bekæmpelse af ulovlig narkotikahandel og forebyggelse af stofmisbrug og indskrænkning af efterspørgslen efter narkotika; styrke den administrative kapacitet (USKOK).

Fortsætte med forberedelserne til at indgå en samarbejdsaftale med Europol.

Udvide det internationale samarbejde og implementere de relevante konventioner om terrorisme; forbedre samarbejdet og informationsudvekslingen mellem politiet og efterretningstjenesterne inden for staten og med andre stater; udvide indsatsen for at forhindre finansiering og forberedelse af terrorhandlinger.

Migration og asyl

Gennemføre den nye asyllovgivning, herunder oprette et midlertidigt modtagelsescenter.

3.2.   PRIORITETER PÅ MELLEMLANG SIGT

Politiske kriterier

Demokrati og retsstatsforhold

Videre styrkelse af retssystemet

Forsætte med reformen af retssystemet og tage skridt til at reducere sagsophobningen ved alle retter; rationalisere domstolenes organisation og som led heri udvikle moderne informationsteknologisystemer og tilvejebringe et passende administrativt personale; sikre regelmæssig og effektiv fuldbyrdelse af domstolsafgørelser; sikre adgang til domstolene og retshjælp og stille de dermed forbundne budgetressourcer til rådighed; udbygge uddannelse i EU-lovgivning.

Yderligere forbedre bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet

Sørge for yderligere fremskridt i forbindelse med bekæmpelse af korruption og gennemføre den dermed forbundne lovgivning. Navnlig etablere ekspertenheder til bekæmpelse af korruption i de relevante tjenester og sikre dem passende uddannelse og ressourcer. Sikre, at de standarder, der er fastsat af internationale instrumenter, opfyldes, ved at indføre hensigtsmæssige lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger. Fremme placeringen af forbindelsesofficerer, der er midlertidigt udlånt af EU-medlemsstaterne, i de relevante statslige myndigheder involveret i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet. Rapportere hver 6. måned til EU om de materielle resultater, der er opnået ved retsforfølgelse af aktiviteter vedrørende organiseret kriminalitet i henhold til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, også kaldet Palermo-konventionen.

Yderligere forbedre den offentlige forvaltnings funktionsmåde

Fortsætte med processen for institutionsopbygning af direkte relevans for EU-retten og indføre reformer til at forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet i almindelighed. Fuldføre processen for afnationalisering.

Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal

Sikre fortsat respekt for mindretallenes rettigheder

Fortsætte med at forbedre romaernes situation med en øget indsats på grundlag af den relevante strategi, herunder ydelse af den nødvendige finansielle støtte på nationalt og regionalt plan tillige med foranstaltninger til at modvirke diskrimination med sigte på at skabe jobmuligheder, udvide adgangen til uddannelse og forbedre boligforholdene.

Fuldføre processen for flygtninges tilbagevenden ved hjælp af en konsekvent anvendelse af den relevante lovgivning. Sikre den økonomiske og sociale genindpasning af tilbagevendende på basis af regionale udviklingsprogrammer i de berørte områder.

Regionalt samarbejde

Yderligere forbedre det regionale samarbejde

Med hensyn til Athen-processen om det regionale energimarked i Sydøsteuropa træffe forberedelse til oprettelse af et integreret regionalt energimarked.

Økonomiske kriterier

Yderligere forbedre vilkårene for private virksomheder

Gøre væsentlige fremskridt med privatiseringen og fortsætte med at forbedre vilkårene for oprettelse og udvikling af private virksomheder. Gøre væsentlige fremskridt med omstruktureringen af store virksomheder.

Fuldføre jordreformen, idet vægten særlig skal lægges på registrering og privatisering af landbrugsjord.

Fortsætte reformen af arbejdsmarkedet

Fortsætte med at forbedre fleksibiliteten på arbejdsmarkedet og øge erhvervsfrekvensen.

Fortsætte med at gennemføre bæredygtige budgetrammer på mellemlang sigt gennem en vedvarende nedskæring af de offentlige udgifters andel af BNP. Foretage en prioritering af de offentlige udgifter for at frigøre ressourcer til udgifter i forbindelse med EU-retten, herunder reform af sundhedspleje- og pensionssystemet. Fortsætte med at nedsætte subsidierne til store tabgivende virksomheder. På dette grundlag yderligere nedbringe det offentliges underskud og den offentlige sektors gældsbyrde.

Evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab

Det indre marked og handel

Frie varebevægelser

Gøre væsentlige fremskridt med gennemførelsen af direktiverne efter den gamle og nye metode og overtagelse af EU-standarder.

Fortsætte med tilpasningen af den kroatiske lovgivning om levnedsmidler og styrke de relevante gennemførelsesstrukturer.

Indføre en ordning for offentlige indkøb med alle dertil hørende administrative strukturer og gøre væsentlige fremskridt mod en komplet tilpasning til EU-retten.

Fri bevægelighed for personer

Fortsætte tilpasningen til EU-retten om gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer og eksamensbeviser, herunder bestemmelser om almen uddannelse og erhvervsuddannelse, videreudvikle de fornødne administrative strukturer.

Afskaffe diskriminerende foranstaltninger over for vandrende arbejdstagere fra EU og EU-borgere; styrke de administrative strukturer for koordination af socialsikringsordningerne.

Fri udveksling af tjenesteydelser

Afskaffe de resterende hindringer for etablering og levering af grænseoverskridende tjenesteydelser fra fysiske og juridiske personer fra EU.

Fortsætte med tilpasningen af lovgivning om databeskyttelse; styrke og sikre tilsynsmyndighedens uafhængighed.

Frie kapitalbevægelser

Arbejde på at hæve de resterende restriktioner for kapitalbevægelser; fortsætte tilpasningen af lovgivning om betalingssystemer og sikre en effektiv gennemførelse heraf.

Styrke den finansielle efterretningsenheds administrative kapacitet og forbedre samarbejdet med andre institutioner, som er involveret i bekæmpelse af hvidvaskning af penge.

Selskabsret

Fuldføre tilpasningen vedrørende intellektuel og industriel ejendomsret og styrke indgrebene over for piratkopiering og varemærkeforfalskning.

Konkurrence

Styrke antitrust- og statsstøttemyndigheden og opbygge et troværdigt image med hensyn til succes i praktiske tiltag. Væsentligt forbedre gennemsigtigheden på statsstøtteområdet. Udvikle uddannelsen i konkurrenceret og -politik på alle niveauer i forvaltningen og retsvæsenet.

Beskatning

Fortsætte arbejdet med den endelige tilpasning til EU-rettens bestemmelser om moms og punktafgifter med opmærksomheden særlig rettet mod inddragelse af frizoner i den territoriale anvendelse af moms og afskaffelse af nulsatsbeskatning og omsætningsafgiften.

Håndhæve principperne i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning og sikre, at nye skatteforanstaltninger er i overensstemmelse med disse principper.

Fortsætte med at styrke skatteforvaltningen — herunder it-sektoren — og sikre, at den fungerer således, at den når EU-standarderne og kravene til sammenkobling af it-systemer. Udarbejde og anvende etiske regler.

Toldunion

Styrke og befæste toldvæsenets administrative og operationelle kapacitet. Udvide uddannelsestilbuddene til alt personale og brugen af informationsteknologi, som skal udformes og benyttes på en med EU-systemerne forenelig måde for at sikre driftskompatibilitet. Udarbejde og indføre etiske regler for toldvæsenet. Styrke revision og brugen af risikovurdering og selektivitet.

Foretage tilpasning af lovgivning om frizoner, forsendelse, gebyrer, toldlofter og den generelle præferenceordning.

Sektorpolitik

Landbrug

Styrke de administrative strukturer til gennemførelse af markedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter, oprette en fortegnelse over vindyrkningsområder på linje med EU-standarderne. Fortsætte forberedelserne til etablering af et velfungerende forvaltnings- og kontrolsystem samt et udbetalende organ på linje med EU-standarderne.

Fortsætte og med en ekstra indsats forbedre tilpasningen af EU-retten i dyre- og plantesundhedssektoren med bl.a. indførelse af et system for dyreidentifikation, behandling af animalsk affald, modernisering af kødforarbejdningsanlæg og mejerier, programmer for kontrol med dyresygdomme og plantebeskyttelse; væsentligt forbedre inspektionsstrukturerne.

Fiskeri

Fortsætte med oprettelse af administrative strukturer og fremskaffelse af materiel til at sikre en effektiv anvendelse af fiskeripolitikken, herunder forvaltning af ressourcer, inspektion og kontrol af fiskeriaktiviteter, markedspolitik, strukturprogrammer, en fortegnelse over fiskerfartøjer og en forvaltningsplan for flådekapaciteten i overensstemmelse med de disponible fiskerressourcer.

Transport

Fortsætte tilpasningen til EU-retten og udvikle en passende administrativ kapacitet inden for vejtransport (sociale, tekniske og fiskale bestemmelser), jernbanetransport (særlig bestemmelserne om driftskompatibilitet og uafhængig kapacitetstildeling) og søtransport (særlig hvad angår sikkerhed til søs). Fuldføre tilpasningen til EU-retten inden for luftfart på baggrund af en aftale om kroatisk deltagelse i det europæiske fælles luftfartsmarked.

Økonomisk og monetær union

Fortsætte tilpasningen af lovgivning om centralbanken. Forbedre pengepolitikken med henblik på udvidet brug af markedsorienterede pengepolitiske virkemidler og forbedring af deres effektivitet.

Socialpolitik og beskæftigelse

Fortsætte tilpasningen til EU-retten på områder som sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret, ligestilling og ikke-forskelsbehandling; styrke de relevante administrative strukturer og strukturerne til koordination af social sikring.

Udarbejde og gennemføre en alsidig beskæftigelsesstrategi med inddragelse af alle relevante aktører med henblik på senere deltagelse i den europæiske beskæftigelsesstrategi, sammen med opbygning af en passende kapacitet til analyse-, implementerings- og vurderingsopgaver.

Videreudvikle arbejdsmarkedsparternes kapacitet, særlig i forbindelse med topartsdialogen, til at anvende EU-retten.

Fortsætte tilpasningen af lovgivningen om folkesundhed og øge investeringerne i sundhedspleje.

Energi

Fortsætte tilpasningen til EU-retten om det indre energimarked (el og gas), forbedre energieffektiviteten, fremme anvendelsen af vedvarende energikilder, opbygge olielagre for at garantere en passende forsyningssikkerhed, garantere nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse; styrke den administrative kapacitet på alle disse områder.

Små og mellemstore virksomheder

Fortsætte med gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder. Yderligere forenkle procedurerne for virksomhedsregistrering.

Videnskab og forskning

Styrke kapaciteten inden for forskning og teknologisk udvikling af hensyn til en vellykket deltagelse i Fællesskabets rammeprogrammer.

Almen uddannelse og erhvervsuddannelse

Intensivere arbejdet med at skabe et moderne erhvervsuddannelsessystem.

Telekommunikation og informationsteknologier

Vedtage lovgivning og de nødvendige gennemførelsesbestemmelser til at færdiggøre regelsættet og indføre konkurrence på alle felter. Vedtage en sammenhængende strategi for fremme af en videnbaseret økonomi.

Regionalpolitik og koordination af strukturinstrumenterne

Sikre en klar ansvarsfordeling og en effektiv koordination mellem ministerier for at udvikle en alsidig og sammenhængende strategi for regionaludvikling. Oprette partnerskabsstrukturer til at sikre et nært samarbejde mellem de relevante aktører på nationalt og regionalt plan.

Sikre, at de udpegede forvaltningsmyndigheder og udbetalende myndigheder gradvis opbygger deres kapacitet; udforme og gennemføre regionaludviklingsplaner; forbedre finansforvaltningen og kontrolprocedurerne; indføre ordentlige overvågnings- og evalueringssystemer.

Miljø

Sørge for, at miljøbeskyttelseskravene indarbejdes i andre sektorpolitikker med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling; gennemføre horisontal lovgivning.

Fortsætte arbejdet med overtagelsen af EU-retten, særlig inden for affaldsforvaltning, vandkvalitet, luftkvalitet, naturbeskyttelse og integreret forureningsforebyggelse og -kontrol. Udarbejde en miljøinvesteringsstrategi på basis af skøn over omkostningerne ved tilpasningen. Øge investeringerne i miljøinfrastruktur, særlig i forbindelse med spildevandsindsamling og -behandling, drikkevandsforsyning og affaldsforvaltning.

Forbruger- og sundhedsbeskyttelse

Fortsætte tilpasningen til EU-retten om sikkerhedsrelaterede foranstaltninger og styrke den administrative kapacitet til at føre et effektivt markedstilsyn.

Finanskontrol

Udvikle sammenhængende regler og effektive mekanismer til overvågning, kontrol og revision af offentlige indtægter og udgifter.

Udvikle effektive mekanismer til indberetning af uregelmæssigheder til Kommissionen, som påvirker Fællesskabernes finansielle interesser, og fastlægge de nødvendige koordinationsmetoder.

Samarbejde om retlige og indre anliggender

Grænseforvaltning

Styrke grænsekontrollen, opbygge nationale databaser og registre og sikre koordination mellem de relevante tjenester.

Organiseret kriminalitet og korruption

Forbedre politiets udstyr og infrastruktur, også indførelse af et edb-baseret efterforskningssystem; styrke samarbejde mellem politiet og andre lovhåndhævelsesinstanser; øge indsatsen mod narkotikahandel, organiseret kriminalitet, økonomisk kriminalitet (herunder hvidvaskning af penge og falskmøntneri) og bedrageri og korruption; forbedre tilpasningen af den relevante nationale lovgivning i disse sektorer til EU-retten.

4.   PROGRAMMERING

EU's bistand inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen til landene i det vestlige Balkan ydes gennem de relevante finansieringsinstrumenter, navnlig Rådets forordning (EF) nr. 2666/2000 af 5. december 2000 om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (1); nærværende afgørelse får derfor ingen finansielle virkninger. Kroatien har desuden adgang til finansiering via multilandeprogrammer og horisontale programmer. Kommissionen arbejder sammen med Den Europæiske Investeringsbank og de internationale finansieringsinstitutioner, navnlig Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med relation til stabiliserings- og associeringsprocessen.

5.   BETINGETHED

Fællesskabets bistand som led i stabiliserings- og associeringsprocessen for landene på Vestbalkan er betinget af videre fremskridt med opfyldelsen af de politiske kriterier fra København. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne træffe egnede foranstaltninger på grundlag af artikel 5 i forordning (EF) nr. 2666/2000.

Fællesskabets bistand er desuden underlagt de betingelser, som Rådet fastlagde i sine konklusioner af 29. april 1997, særlig hvad angår modtagernes tilsagn om at ville gennemføre demokratiske, økonomiske og institutionelle reformer under hensyntagen til de prioriteter, som er fastsat i det europæiske partnerskab.

6.   TILSYN

Opfølgningen af det europæiske partnerskab sker gennem de mekanismer, der er etableret som led i stabiliserings- og associeringsprocessen, navnlig ved hjælp af årsberetninger om stabiliserings- og associeringsprocessen.

---

(1)  EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 2415/2001 (EFT L 327 af 12.12.2001, s. 3).

---