# Euroopa Liidu L 348/24.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 348 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide24. november 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 348

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide24. november 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2004, 21. oktoober 2004, protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007 | 1 |
| Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007 | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2004/2004, 23. november 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2005/2004, 23. november 2004, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta 1. detsembrist 200428. veebruarini 2005 kestval kvartalil | 16 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2004, 21. oktoober 2004, protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007

1

Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2004/2004, 23. november 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

14

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2005/2004, 23. november 2004, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta 1. detsembrist 200428. veebruarini 2005 kestval kvartalil

16

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | 2004/787/EÜ:Komisjoni soovitus, 4. oktoober 2004, mis käsitleb tehnilisi suuniseid toodetena või toodete koostises esinevate geneetiliselt muundatud organismide ja geneetiliselt muundatud organismidest toodetud materjalide proovide võtmise ja tuvastamise kohta seoses määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (
  1
  ) | 18 |
| | | Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee |
| | * | 2004/788/EÜ, Euratom:Kodifitseeritud versioon EMSK kodukorrast (Jõustub 24. oktoobrist 2004) | 27 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

2004/787/EÜ:Komisjoni soovitus, 4. oktoober 2004, mis käsitleb tehnilisi suuniseid toodetena või toodete koostises esinevate geneetiliselt muundatud organismide ja geneetiliselt muundatud organismidest toodetud materjalide proovide võtmise ja tuvastamise kohta seoses määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (
  1
  )

1

18

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

*

2004/788/EÜ, Euratom:Kodifitseeritud versioon EMSK kodukorrast (Jõustub 24. oktoobrist 2004)

27

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühismeede 2004/789/ÜVJP, 22. november 2004, Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL PROXIMA) pikendamise kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis | 40 |
| | * | Nõukogu otsus 2004/790/ÜVJP, 22. november 2004, millega pikendatakse otsuse 2003/276/ÜVJP, mis käsitleb ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamist, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamises Albaanias, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust | 45 |
| | * | Nõukogu otsus 2004/791/ÜVJP, 22. november 2004, millega pikendatakse otsuse 2002/842/ÜVJP, mis käsitleb ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamist, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva kogunemise ja leviku vastases võitluses Kagu-Euroopas, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust | 46 |
| | * | Nõukogu otsus 2004/792/ÜVJP, 22. november 2004, millega pikendatakse otsuse 1999/730/ÜVJP, millega rakendatakse ühismeedet 1999/34/ÜVJP, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses Kambodžas, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust | 47 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühismeede 2004/789/ÜVJP, 22. november 2004, Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL PROXIMA) pikendamise kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

40

*

Nõukogu otsus 2004/790/ÜVJP, 22. november 2004, millega pikendatakse otsuse 2003/276/ÜVJP, mis käsitleb ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamist, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamises Albaanias, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust

45

*

Nõukogu otsus 2004/791/ÜVJP, 22. november 2004, millega pikendatakse otsuse 2002/842/ÜVJP, mis käsitleb ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamist, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva kogunemise ja leviku vastases võitluses Kagu-Euroopas, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust

46

*

Nõukogu otsus 2004/792/ÜVJP, 22. november 2004, millega pikendatakse otsuse 1999/730/ÜVJP, millega rakendatakse ühismeedet 1999/34/ÜVJP, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses Kambodžas, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust

47

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | 1. november 2004 – EUR-Lexi uus versioon!(Vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

1. november 2004 – EUR-Lexi uus versioon!(Vt tagakaane sisekülge)

1. november 2004 – EUR-Lexi uus versioon!

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2003/2004,

21. oktoober 2004,

protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelise Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppe (2) artikli 12 lõikele 3 on pooled pidanud protokolli kohaldamisaja lõpus läbirääkimisi, et määrata ühisel kokkuleppel kindlaks protokolli tingimused järgmiseks perioodiks ning vajadusel lisasse tehtavad vajalikud muudatused või täiendused. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelise Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppe (2) artikli 12 lõikele 3 on pooled pidanud protokolli kohaldamisaja lõpus läbirääkimisi, et määrata ühisel kokkuleppel kindlaks protokolli tingimused järgmiseks perioodiks ning vajadusel lisasse tehtavad vajalikud muudatused või täiendused.

| (2) | Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 11. septembril 2003. aastal uus protokoll, millega määratakse kindlaks eespool mainitud kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007. |
| --- | --- |

(2)

Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 11. septembril 2003. aastal uus protokoll, millega määratakse kindlaks eespool mainitud kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007.

| (3) | Kõnealuse protokolli heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse protokolli heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega.

| (4) | Liikmesriikide vahelise kalapüügivõimaluste jaotamise meetod tuleks määratleda kalastamise kokkuleppe kohase tavapärase kalapüügivõimaluste jaotamise meetodi põhjal, |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikide vahelise kalapüügivõimaluste jaotamise meetod tuleks määratleda kalastamise kokkuleppe kohase tavapärase kalapüügivõimaluste jaotamise meetodi põhjal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidab ühendus heaks protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale määrusele. (3)

Artikkel 2

Protokolliga kindlaksmääratud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| — | tuunipüügiseinerid: Prantsusmaa 16, Hispaania 22, Itaalia 2, Ühendkuningriik 1, |
| --- | --- |

—

tuunipüügiseinerid: Prantsusmaa 16, Hispaania 22, Itaalia 2, Ühendkuningriik 1,

| — | triivõngejadaga kalapüügilaevad: Hispaania 19, Prantsusmaa 23, Portugal 7, |
| --- | --- |

—

triivõngejadaga kalapüügilaevad: Hispaania 19, Prantsusmaa 23, Portugal 7,

| — | ritvõngedega kalalaevad: Prantsusmaa – keskmiselt aastas 25 brutoregistertonni kuus. |
| --- | --- |

—

ritvõngedega kalalaevad: Prantsusmaa – keskmiselt aastas 25 brutoregistertonni kuus.

Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei hõlma kõiki protokollis kindlaksmääratud kalapüügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta litsentsitaotlusi teistelt liikmesriikidelt.

Artikkel 3

Liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala käesoleva kokkuleppe alusel, teatavad komisjonile kõikide Mauritiuse kalastusvööndis püütud kalavarude kogused komisjoni määrusega (EÜ) nr 500/2001 (4) ettenähtud korras.

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isikud, kellel on õigus protokollile alla kirjutada ja see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 21. oktoober 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

G. ZALM

---

(1)  Arvamus on esitatud 15. septembril 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 159, 10.6.1989, lk 2.

2

(3)  Vt käesoleva ELT lk 3.

3

(4)  EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.

4

---

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelises Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2003 kuni 2. detsembrini 2007

Artikkel 1

1.   Kokkuleppe artikli 2 kohaselt antakse alates 3. detsembrist 2003 neljaks aastaks järgmised kalapüügivõimalused:

| — | tuunipüügiseinerid: litsentsid 41 laevale; |
| --- | --- |

—

tuunipüügiseinerid: litsentsid 41 laevale;

| — | triivõngejadaga kalapüügilaevad: litsentsid 49 laevale; |
| --- | --- |

—

triivõngejadaga kalapüügilaevad: litsentsid 49 laevale;

| — | ritvõngedega kalalaevad: litsentsid aasta keskmisele püügikogusele 25 brutoregistertonni kuus. |
| --- | --- |

—

ritvõngedega kalalaevad: litsentsid aasta keskmisele püügikogusele 25 brutoregistertonni kuus.

2.   Ainult ühenduse laevadel, mis omavad käesoleva protokolli alusel ja lisas kirjeldatud formaalsuste kohaselt välja antud kehtivaid litsentse, on õigus kalastada Mauritiuse kalastusvööndis.

Artikkel 2

1.   Kokkuleppe artiklis 6 osutatud rahalise toetuse suuruseks ülalnimetatud ajavahemikuks on määratud 487 500 eurot aastas.

2.   Nimetatud toetus vastab püügikogusele Mauritiuse vetes, mille suurus on 6 500 tonni aastas. Kui ühenduse laevade aastane püügikogus Mauritiuse vetes ületab nimetatud kogust, suurendatakse ülalnimetatud toetust proportsionaalselt 75 euro võrra ühe püütud lisatonni kohta. Ühenduse makstava rahalise toetuse kogusumma tuunikala ja tuunikalalaadsete liikide eest ei või ületada lõikes 1 osutatud summat rohkem kui kahekordselt.

3.   Rahalise toetuse esimene, 292 500 euro suurune aastane osamakse makstakse riigikassa arveldusarvele, mis teatatakse Euroopa Komisjoni delegatsioonile Mauritiusel pärast käesoleva protokolli jõustumist. Esimene osamakse kuulub maksmisele hiljemalt 1. juunil 2004 ning järgmised makstakse võrdsete aastaste osamaksetena protokolli allkirjastamise aastapäevaks. Kõnealuse rahalise toetuse kasutamine on Mauritiuse ainupädevuses.

4.   Rahalise toetuse teine, 195 000 euro suurune aastane osamakse määratakse käesoleva protokolli artiklis 3 osutatud meetmete rahastamiseks.

Artikkel 3

1.   Eesmärgiga tagada säästva ja vastutustundliku kalastamise areng, edendavad mõlemad osapooled partnerlust vastastikuste huvide kohaselt, et soodustada eelkõige kalavarude ja bioloogiliste ressursside paremat tundmist, kalanduse kontrolli ning mittetööstusliku kalapüügi, kalastuskogukondade ja koolituse arendamist.

2.   Allpool sätestatud meetmeid rahastatakse rahalise toetuse teisest osamaksest, mille summa on 195 000 eurot aastas, ning mis jaguneb järgmiselt:

| a) | 150 000 eurot teadus- ja tehnikaprogrammidele kalavarude ja vee-elusressursside paremaks tundmaõppimiseks ja haldamiseks Mauritiuse kalastusvööndis; |
| --- | --- |

a)

150 000 eurot teadus- ja tehnikaprogrammidele kalavarude ja vee-elusressursside paremaks tundmaõppimiseks ja haldamiseks Mauritiuse kalastusvööndis;

| b) | 30 000 eurot õppestipendiumiteks ning praktilisteks koolituskursusteks mitmesugustes kalapüügiga seotud teaduslikes, tehnilistes ja majanduslikes valdkondades ning kalandusega seotud rahvusvahelistel kohtumistel osalemiseks; |
| --- | --- |

b)

30 000 eurot õppestipendiumiteks ning praktilisteks koolituskursusteks mitmesugustes kalapüügiga seotud teaduslikes, tehnilistes ja majanduslikes valdkondades ning kalandusega seotud rahvusvahelistel kohtumistel osalemiseks;

| c) | 15 000 eurot seirele, kontrollile ja järelevalvele, sealhulgas laevaseiresüsteemile. |
| --- | --- |

c)

15 000 eurot seirele, kontrollile ja järelevalvele, sealhulgas laevaseiresüsteemile.

3.   Lõike 2 punktides a ja c nimetatud summad tehakse Mauritiuse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile kättesaadavaks pärast komisjonile üksikasjaliku aastaprogrammi, sealhulgas kava, ning iga meetme osas teostatavate konkreetsete tegevuste oodatud eesmärkide esitamist hiljemalt 1. juuniks 2004 esimesel aastal ning 1. aprilliks järgmistel aastatel. Nimetatud summad makstakse riigikassa arveldusarvele, mis teatatakse komisjoni delegatsioonile Mauritiusel pärast käesoleva protokolli jõustumist.

4.   Punktis b nimetatud summa tehakse Mauritiuse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile kättesaadavaks ja makstakse Mauritiuse pädevate asutuste pangakontodele vastavalt selle kasutamisele.

5.   Mauritiuse kalanduse eest vastutav ministeerium esitab komisjoni delegatsioonile Mauritiusel hiljemalt kolm kuud pärast protokolli allakirjutamise aastapäeva üksikasjaliku aastaaruande nimetatud meetmete rakendamise ja saavutatud tulemuste kohta. Komisjon jätab endale õiguse taotleda Mauritiuse kalanduse eest vastutavalt ametiasutuselt lisateavet nimetatud tulemuste kohta ning vaadata üle asjaomased maksed, pidades silmas meetmete tegelikku rakendamist.

Artikkel 4

Kui ühendus ei tasu artiklites 2 ja 3 nimetatud makseid õigeaegselt, võib Mauritius peatada käesoleva protokolli kohaldamise.

Artikkel 5

Kui loodusnähtustest mittejohtuvad erakorralised asjaolud takistavad kalapüüki Mauritiuse kalastusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada rahalise toetuse tasumise pärast eelnevat võimalikku konsulteerimist poolte vahel kokkuleppe artiklis 8 sätestatud ühiskomitee raames.

Rahalise toetuse maksmist taasalustatakse pärast seda, kui olukord on normaliseerunud ja pooled on pärast kokkuleppe artiklis 8 sätestatud ühiskomitee raames peetud konsultatsioone kinnitanud, et olukord tõenäoliselt võimaldab tavapärast kalapüüki jätkata.

Kokkuleppe artikli 4 kohaselt ühenduse laevadele antud püügilitsentside kehtivust pikendatakse ajavahemiku võrra, mille jooksul oli kalapüük peatatud.

Artikkel 6

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vahelise Mauritiuse vetes kalastamise kokkuleppe lisa ja see asendatakse käesoleva protokolli lisaga.

Artikkel 7

Käesolev protokoll koos lisaga jõustub selle allkirjastamise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 3. detsembrist 2003.

---

LISA

Ühenduse laevade kalastustegevuse tingimused Mauritiuse vetes

1.   Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded

Ühenduse laevadel Mauritiuse vetes kalastada võimaldavate litsentside taotlemise ja väljaandmise kord on järgmine.

| a) | Komisjon esitab vähemalt 20 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva Mauritiuse ametiasutusele komisjoni delegatsiooni kaudu Mauritiusel laevaomaniku tehtud taotluse iga laeva kohta, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda. Taotlus esitatakse Mauritiuse selleks ette nähtud vormidel, mille näidis on toodud liites 1. |
| --- | --- |

a)

Komisjon esitab vähemalt 20 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva Mauritiuse ametiasutusele komisjoni delegatsiooni kaudu Mauritiusel laevaomaniku tehtud taotluse iga laeva kohta, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda. Taotlus esitatakse Mauritiuse selleks ette nähtud vormidel, mille näidis on toodud liites 1.

| b) | Iga litsents väljastatakse laevaomanikule ühe konkreetse laeva jaoks. Komisjoni taotlusel võib ja vääramatu jõu puhul tuleb laevale antud litsents asendada teisele ühenduse laevale antava litsentsiga. |
| --- | --- |

b)

Iga litsents väljastatakse laevaomanikule ühe konkreetse laeva jaoks. Komisjoni taotlusel võib ja vääramatu jõu puhul tuleb laevale antud litsents asendada teisele ühenduse laevale antava litsentsiga.

| c) | Mauritiuse ametiasutused edastavad litsentsid komisjoni delegatsioonile Mauritiusel. |
| --- | --- |

c)

Mauritiuse ametiasutused edastavad litsentsid komisjoni delegatsioonile Mauritiusel.

| d) | Litsents peab alati pardal olema. Kui Mauritiuse kalanduse eest vastutav ametiasutus on komisjoni saadetud teatise ettemakse tasumise kohta kätte saanud, siis kantakse laevad püügiloaga laevade nimekirja, mis saadetakse Mauritiuse kalanduse kontrolliasutustele. Kuni litsentsi originaali kättesaamiseni on võimalik saada nimetatud litsentsi faksikoopia, mida hoitakse pardal ja mis lubab laeval tegelda kalapüügiga kuni litsentsi originaali pardale toimetamiseni. |
| --- | --- |

d)

Litsents peab alati pardal olema. Kui Mauritiuse kalanduse eest vastutav ametiasutus on komisjoni saadetud teatise ettemakse tasumise kohta kätte saanud, siis kantakse laevad püügiloaga laevade nimekirja, mis saadetakse Mauritiuse kalanduse kontrolliasutustele. Kuni litsentsi originaali kättesaamiseni on võimalik saada nimetatud litsentsi faksikoopia, mida hoitakse pardal ja mis lubab laeval tegelda kalapüügiga kuni litsentsi originaali pardale toimetamiseni.

| e) | Enne protokolli jõustumiskuupäeva teeb Mauritiuse ametiasutus teatavaks litsentsitasude maksmise korra, eelkõige selleks kasutatava pangakonto andmed ja kasutatava vääringu. |
| --- | --- |

e)

Enne protokolli jõustumiskuupäeva teeb Mauritiuse ametiasutus teatavaks litsentsitasude maksmise korra, eelkõige selleks kasutatava pangakonto andmed ja kasutatava vääringu.

| f) | Laevaomanikud nimetavad ja määravad agendi, kelle elukoht on Mauritiusel ja kelle volituste hulka kuulub laevaomanike esindamine kõigis õigustoimingutes. Laevaomanikud teatavad Mauritiuse ametiasutustele oma agendi nime ja aadressi. |
| --- | --- |

f)

Laevaomanikud nimetavad ja määravad agendi, kelle elukoht on Mauritiusel ja kelle volituste hulka kuulub laevaomanike esindamine kõigis õigustoimingutes. Laevaomanikud teatavad Mauritiuse ametiasutustele oma agendi nime ja aadressi.

2.   Litsentside kehtivusaeg ja litsentsitasude maksmine

1.   Ettemaksed

Tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga kalapüügilaevade litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Litsentse on võimalik pikendada.

Litsentsitasu on 25 eurot Mauritiuse vetes püütud tonni kohta.

Tuunipüügiseinerite litsentsid antakse välja aastase ettemaksu tasumisel, mille suurus on 2 000 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis võrdub tasuga Mauritiuse vetes püütud 80 tonnise aastapüügi eest.

Triivõngejadaga kalapüügilaevade litsentsid antakse välja aastase ettemaksuga, mille suurus on 1 550 eurot suurema kui 150 brutoregistertonnaažiga triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta ning 1 100 eurot 150 või väiksema brutoregistertonnaažiga triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta. Nimetatud summad vastavad Mauritiuse vetes püütud 62 tonni ja 44 tonni suuruse aastapüügi eest makstavale tasule.

Ritvõngedega kalalaevade litsentsid kehtivad kolm, kuus või kaksteist kuud. Litsentsitasu määratakse kindlaks brutoregistertonnaaži alusel järgmiselt: 80 eurot aastas brutoregistertonnaaži kohta pro rata temporis põhimõttel.

2.   Lõpparuanne

Tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga kalapüügilaevade kohta koostab komisjon kalandusaasta eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpparuande iga kalendriaasta lõpus laevaomanike poolt esitatud püügiaruannete põhjal, mis on kinnitatud püügistatistika kontrollimiseks pädevate teadusasutuste, nagu näiteks IRD (teadus- ja arendustegevuse amet), IFREMER (Institut Français de Recherche et d’Exploitation de la Mer), IEO (Hispaania Okeanograafia Instituut), IPIMAR (Instituto Nacional das Pescas e do Mar), või Mauritiuse ametiasutuse määratud India ookeani rahvusvahelise kalandusorganisatsiooni poolt.

Aruanne edastatakse Mauritiuse ametiasutustele hiljemalt järgmise aasta 15. märtsil. Mauritiuse ametiasutus reageerib teatele 30 päeva jooksul selle kättesaamisest. Seejärel edastatakse aruanne laevaomanikele.

Laevaomanikud täidavad oma rahalised kohustused 30 päeva jooksul aruande kättesaamisest.

Kui tegeliku kalastustegevuse eest tasumisele kuuluv summa on ettemaksest väiksem, siis enammakstud summa laevaomanikule tagasimaksmisele ei kuulu.

3.   Ümberlaadimine

Laevad võivad oma saagi Mauritiusel ümber laadida vastavalt oma huvidele.

Igasugusest Mauritiuse sadamates toimuvast ümberlaadimisest teatatakse Mauritiuse ametiasutustele 48 tundi ette.

4.   Püügideklaratsioonid

Käesoleva kokkuleppe alusel Mauritiuse vetes püügiõigust omavad laevad teatavad Mauritiuse ametiasutusele oma püügistatistika, mille koopia saadetakse komisjoni delegatsioonile Mauritiusel, alljärgneva korra kohaselt.

| | Tuunipüügiseinerid täidavad püügipäevikut, mis vastab 2. liites toodud näidisele. Triivõngejadaga kalapüügilaevad täidavad püügipäevikut, mis vastab 3. liites toodud näidisele. Ritvõngedega kalalaevad täidavad püügipäevikut, mis vastab 4. liites toodud näidisele. |
| --- | --- |

Tuunipüügiseinerid täidavad püügipäevikut, mis vastab 2. liites toodud näidisele. Triivõngejadaga kalapüügilaevad täidavad püügipäevikut, mis vastab 3. liites toodud näidisele. Ritvõngedega kalalaevad täidavad püügipäevikut, mis vastab 4. liites toodud näidisele.

| | Püügipäevikuid tuleb täita loetavalt ja need allkirjastatakse laeva kapteni või laevaomanike assotsiatsiooni esindaja poolt. Lisaks peavad neid täitma kõik laevad, millele on antud litsents, isegi kui nad ei ole püügiga tegelenud. |
| --- | --- |

Püügipäevikuid tuleb täita loetavalt ja need allkirjastatakse laeva kapteni või laevaomanike assotsiatsiooni esindaja poolt. Lisaks peavad neid täitma kõik laevad, millele on antud litsents, isegi kui nad ei ole püügiga tegelenud.

| | Püügipäevikud edastatakse Mauritiuse ametiasutusele hiljemalt 45 päeva jooksul pärast iga kalastusreisi. |
| --- | --- |

Püügipäevikud edastatakse Mauritiuse ametiasutusele hiljemalt 45 päeva jooksul pärast iga kalastusreisi.

5.   Teated

Laevad, mille brutoregistertonnaaž on suurem kui 50, teatavad vähemalt üks (1) tund enne Mauritiuse vetesse sisenemist ja/või nendest lahkumist ja Mauritiuse vetes kalastamise ajal iga kolme päeva järel raadiojaamale (mille nimi, kutsung ja sagedus määratakse kindlaks litsentsiga) või faksi (nr 230 208 1929) või e-posti (fish@intnet.mu) teel oma asukoha ja pardal oleva väljapüügi koguse.

6.   Vaatlejad

Kõik laevad, mille brutoregistertonnaaž on üle 50, võtavad Mauritiuse ametiasutuste taotlusel pardale nimetatud ametiasutuste määratud vaatleja. Vaatlejatele antakse kõik allnimetatud vahendid oma ülesannete täitmiseks, sealhulgas juurdepääs ruumidele ja dokumentidele. Ta ei või pardal viibida kauem kui on vaja tema ülesannete täitmiseks. Talle antakse pardal viibimise ajaks ohvitseri staatus.

Vaatlejale võimaldatakse pardal viibimise ajaks sobiv toit ja majutus. Vaatleja palga ja sotsiaalmaksu maksavad Mauritiuse ametiasutused.

Pardalevõtmise sadam ning vaatleja pardalevõtmise tingimused määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Mauritiuse ametiasutuste vahelise ühise kokkuleppega.

Kui laev, mille pardal on Mauritiuse vaatleja, lahkub Mauritiuse vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Mauritiusele laevaomaniku kulul.

Laevaomanik tasub oma agendi kaudu Mauritiuse valitsusele 14 eurot iga päeva eest, mil vaatleja viibis Mauritiuse kalastusvööndis asuva laeva pardal.

Pardalolev vaatleja:

| — | jälgib laevade püügitegevust, |
| --- | --- |

—

jälgib laevade püügitegevust,

| — | kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta, |
| --- | --- |

—

kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta,

| — | märgib üles kasutatavad püügivahendid, |
| --- | --- |

—

märgib üles kasutatavad püügivahendid,

| — | kontrollib Mauritiuse kalastusvööndi kohta püügipäevikusse kantud püügiandmeid, |
| --- | --- |

—

kontrollib Mauritiuse kalastusvööndi kohta püügipäevikusse kantud püügiandmeid,

| — | koostab tegevusaruande Mauritiuse ametiasutusele edastamiseks. |
| --- | --- |

—

koostab tegevusaruande Mauritiuse ametiasutusele edastamiseks.

Pardalolev vaatleja peab:

| — | tegema kõik selleks, et tema pardale võtmise tingimused või pardalolek ei katkestaks ega takistaks püügitegevust, |
| --- | --- |

—

tegema kõik selleks, et tema pardale võtmise tingimused või pardalolek ei katkestaks ega takistaks püügitegevust,

| — | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

—

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.

7.   Kontroll

Laevad lubavad oma pardale ka teisi kontrollimise ja seire eest vastutavaid Mauritiuse ametiisikuid ja abistavad neid nende ülesannete täitmisel.

8.   Meremeeste töölevõtmine

EÜ kalalaevastiku pardale võetakse kümme Mauritiuse meremeest.

Kohalike meremeeste võtmisel EÜ laevade pardale sõlmitakse laevaomaniku või tema agendi ja meremehe ja/või tema ametiühingu või tema esindaja vahel tööleping koostöös Mauritiuse pädevate asutustega. Need lepingud tagavad, et meremehed on kindlustatud oma sotsiaalkindlustuskorra kohaselt, sealhulgas elu-, tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustusega. Kohalike meremeeste palgatingimused ei või olla halvemad kohalikele laevaperedele kohaldatavatest palgatingimustest ning ei või mingil juhul olla Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standarditest madalamad.

Lepingu koopia antakse lepingule allakirjutanutele ning Mauritiuse ametiasutustele.

Kui tööleping on sõlmitud laevaomaniku agendiga, märgitakse lepingusse laevaomaniku ja laeva lipuriigi nimi.

Laevaomanik tagab pardalevõetud kohalikele meremeestele EÜ meremeestega sarnased elu- ja töötingimused pardal.

Pardale mittevõtmise korral maksavad laevaomanikud ühekordse summa, mis võrdub Mauritiuse vetes kalastusreisiks töölevõtmata jäetud meremeeste palkadega. Kui kalastusreis kestab vähem kui üks kuu, on laevaomanikud kohustatud maksma summa, mis võrdub ühe kuu palgaga.

9.   Kalastusvööndid

Et vältida negatiivset mõju Mauritiuse väikesemahulistele kalandusettevõtetele, ei ole ühenduse tuunipüügiseineritel ja triivõngejadaga kalapüügilaevadel lubatud kala püüda lähemal kui viisteist meremiili mõõdetuna lähtejoonest või kolme meremiili raadiuses Mauritiuse paigaldatud peibutuspüügivahenditest, mille geograafilised asukohad teatatakse laevaomanike esindajatele või agentidele.

Ritvõngedega kalalaevadel on lubatud kala püüda ainult oma tavapärastel aladel, nimelt Sudaani madalikul ja Ida-Sudaani madalikul.

10.   Tarned tuunikalakonservitööstusele

Ühenduse tuunipüügilaevad kohustuvad müüma osa oma saagist Mauritiuse tuunikalakonservitööstusele hinnaga, mis määratakse kindlaks ühenduse laevaomanike ja Mauritiuse tuunikalakonservitööstuse omanike vahelise kokkuleppega.

11.   Sanktsioonid

Olenemata Mauritiuse õigusaktides sätestatud sanktsioonidest võib protokolli ja selle käesoleva lisa tingimuste või Mauritiuse vastavate õigusaktide täitmata jätmise korral kõnealust laeva karistada püügilitsentside peatamise, tühistamise või pikendamata jätmisega. Enne nimetatud sanktsioonide kohaldamist võtavad Mauritiuse ametiasutused kohaselt arvesse rikkumise tõsidust ja kohaldavad proportsionaalsuse põhimõtet. Püügilitsentsi peatamist või tühistamist loetakse vääramatuks jõuks eeltoodud lõike 1 punkti b kohaldamisel.

Komisjoni delegatsioonile ja laevaomaniku agendile Mauritiusel teatatakse 24 tunni jooksul kirjalikult litsentsi peatamisest, tühistamisest ja pikendamisest keeldumisest koos asjaomaste asjaolude lühikirjeldusega.

12.   Menetlus laeva peatamise puhul

1.   Teabe edastamine.

Mauritiuse kalanduse eest vastutav ametiasutus teatab komisjoni delegatsioonile Mauritiusel ja laeva lipuriigile 48 tunni jooksul kirjalikult igast ühenduse liikmesriigi lipu all sõitva ja kalanduskokkuleppe kohaselt Mauritiuse kalastusvööndis kalastava laeva peatamisest ning edastab lühiaruande sellise peatamise asjaoludest ja põhjustest. Delegatsiooni ja lipuriiki teavitatakse kõikidest algatatud menetlustest ja määratud sanktsioonidest.

2.   Peatamise lahendamine

Kalandusalaste õigusaktide ja asjakohaste määruste kohaselt võib rikkumised lahendada:

| a) | kokkuleppe teel, mille korral määratakse trahvisumma kindlaks vastavalt Mauritiuse õigusaktides ettenähtud miinimum- ja maksimummääradele; |
| --- | --- |

a)

kokkuleppe teel, mille korral määratakse trahvisumma kindlaks vastavalt Mauritiuse õigusaktides ettenähtud miinimum- ja maksimummääradele;

| b) | kohtuliku menetlusega vastavalt Mauritiuse õigusaktidele, kui kokkuleppe saavutamine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

b)

kohtuliku menetlusega vastavalt Mauritiuse õigusaktidele, kui kokkuleppe saavutamine ei ole võimalik.

3.   Laev vabastatakse ja laevaperel lubatakse sadamast lahkuda:

| a) | kohe pärast kokkuleppemenetlusega ettenähtud kohustuste täitmist ja seda tõendava kviitungi ettenäitamisel; |
| --- | --- |

a)

kohe pärast kokkuleppemenetlusega ettenähtud kohustuste täitmist ja seda tõendava kviitungi ettenäitamisel;

| b) | kui enne kohtumenetluse lõppu on esitatud tõend pangatagatise andmise kohta. |
| --- | --- |

b)

kui enne kohtumenetluse lõppu on esitatud tõend pangatagatise andmise kohta.

1. liide

VÄLISMAA KALALAEVA PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS

Taotleja nimi: ...

Taotleja aadress: ...

Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest: ...

Mauritiusel asuva agendi nimi ja aadress: ...

Laeva nimi: ...

Laeva tüüp: ...

Registreerimisriik: ...

Sadam ja registreerimisnumber: ...

Laeva pardatähis: ...

Raadiokutsung ja sagedus: ...

Laeva faksinumber: ...

Laeva pikkus: ...

Laeva laius: ...

Mootori tüüp ja võimsus: ...

Laeva brutoregistertonnaaž: ...

Laeva netoregistertonnaaž: ...

Laevapere minimaalne arv: ...

Teostatav püügiliik: ...

Püütavad kalaliigid: ...

Taotletav kehtivusaeg: ...

Kinnitan esitatud andmete õigsust.

Kuupäev: ... Allkiri: ...

2. liide

Image

3. liide

Image

Image

4. liide

RITVÕNGEDEGA KALAPÜÜK

| Laeva nimi: | |
| --- | --- |
| Riik (lipp): | |

Laeva nimi:

Riik (lipp):

| Mootori võimsus: | |
| --- | --- |
| Kogumahutavus: | |

Mootori võimsus:

Kogumahutavus:

Kuu Aasta

| Kalapüügiviis: | |
| --- | --- |
| Lossimissadam: | |

Kalapüügiviis:

Lossimissadam:

| Kuupäev | Püügipiirkond | Tundide arv | Püügitundide arv | Kalaliigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pikkuskraad | Laiuskraad | | | | | | | | Kokku |
| 1/ | | | | | | | | | | | | |
| 2/ | | | | | | | | | | | | |
| 3/ | | | | | | | | | | | | |
| 4/ | | | | | | | | | | | | |
| 5/ | | | | | | | | | | | | |
| 6/ | | | | | | | | | | | | |
| 7/ | | | | | | | | | | | | |
| 8/ | | | | | | | | | | | | |
| 9/ | | | | | | | | | | | | |
| 10/ | | | | | | | | | | | | |
| 11/ | | | | | | | | | | | | |
| 12/ | | | | | | | | | | | | |
| 13/ | | | | | | | | | | | | |
| 14/ | | | | | | | | | | | | |
| 15/ | | | | | | | | | | | | |
| 16/ | | | | | | | | | | | | |
| 17/ | | | | | | | | | | | | |
| 18/ | | | | | | | | | | | | |
| 19/ | | | | | | | | | | | | |
| 20/ | | | | | | | | | | | | |
| 21/ | | | | | | | | | | | | |
| 22/ | | | | | | | | | | | | |
| 23/ | | | | | | | | | | | | |
| 24/ | | | | | | | | | | | | |
| 25/ | | | | | | | | | | | | |
| 26/ | | | | | | | | | | | | |
| 27/ | | | | | | | | | | | | |
| 28/ | | | | | | | | | | | | |
| 29/ | | | | | | | | | | | | |
| 30/ | | | | | | | | | | | | |
| 31/ | | | | | | | | | | | | |
| KOKKU | | | | | | | | | | |

Kuupäev

Püügipiirkond

Tundide arv

Püügitundide arv

Kalaliigid

Pikkuskraad

Laiuskraad

Kokku

1/

2/

3/

4/

5/

6/

7/

8/

9/

10/

11/

12/

13/

14/

15/

16/

17/

18/

19/

20/

21/

22/

23/

24/

25/

26/

27/

28/

29/

30/

31/

KOKKU

---

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2004/2004,

23. november 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. novembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 23. novembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 119,4 |
| 070 | 62,9 |
| 204 | 92,3 |
| 999 | 91,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 104,6 |
| 204 | 41,8 |
| 999 | 73,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,2 |
| 204 | 92,7 |
| 999 | 96,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 58,7 |
| 999 | 58,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 73,2 |
| 624 | 79,4 |
| 999 | 76,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 47,2 |
| 388 | 49,8 |
| 524 | 65,7 |
| 528 | 21,1 |
| 999 | 46,0 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 139,3 |
| 400 | 80,8 |
| 404 | 103,4 |
| 720 | 67,1 |
| 800 | 194,4 |
| 999 | 117,0 |
| 0808 20 50 | 720 | 69,7 |
| 999 | 69,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

119,4

070

62,9

204

92,3

999

91,5

0707 00 05

052

104,6

204

41,8

999

73,2

0709 90 70

052

100,2

204

92,7

999

96,5

0805 20 10

204

58,7

999

58,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

73,2

624

79,4

999

76,3

0805 50 10

052

47,2

388

49,8

524

65,7

528

21,1

999

46,0

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

139,3

400

80,8

404

103,4

720

67,1

800

194,4

999

117,0

0808 20 50

720

69,7

999

69,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2005/2004,

23. november 2004,

küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta 1. detsembrist 200428. veebruarini 2005 kestval kvartalil

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 565/2002, millega kehtestatakse tariifikvootide haldamise kord ja päritolusertifikaatide süsteem kolmandatest riikidest imporditud küüslaugu puhul, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kogused, mille kohta on tavapärased importijad 17., 18. ja 19. novembril 2004 määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 5 lõike 2 alusel esitanud litsentsitaotlused, ületavad saadaolevaid koguseid Argentiinast. |
| --- | --- |

(1)

Kogused, mille kohta on tavapärased importijad 17., 18. ja 19. novembril 2004 määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 5 lõike 2 alusel esitanud litsentsitaotlused, ületavad saadaolevaid koguseid Argentiinast.

| (2) | Seetõttu tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib komisjonile 22. novembril 2004 saadetud litsentsitaotlusi rahuldada, ning kehtestada iga importija ja toote päritolu kategooria puhul tähtajad, milleni tuleb peatada sertifikaatide väljaandmine, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib komisjonile 22. novembril 2004 saadetud litsentsitaotlusi rahuldada, ning kehtestada iga importija ja toote päritolu kategooria puhul tähtajad, milleni tuleb peatada sertifikaatide väljaandmine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 3 lõike 1 alusel 17., 18. ja 19. novembril 2004 esitatud ja 22. novembril 2004 komisjonile saadetud impordilitsentsitaotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse I lisas kehtestatud määra.

Artikkel 2

Asjaomaste importijate ja päritolu kategooriate puhul lükatakse tagasi määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 3 lõikele 1 vastavad impordilitsentsitaotlused, mis on esitatud 1. detsembrist 200428. veebruarini 2005 kestvaks kvartaliks pärast 19. novembrit 2004, kuid enne käesoleva määruse II lisas nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 24. novembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 86, 3.4.2002, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 537/2004 (ELT L 86, 24.3.2004, lk 9).

2

---

I LISA

| Toodete päritolu | Jaotuse protsendimäär |
| --- | --- |
| Hiina | Kolmandad riigid, v.a Hiina ja Argentina | Argentina |
| — | tavapärased importijad
  (määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt c) |

Toodete päritolu

Jaotuse protsendimäär

Hiina

Kolmandad riigid, v.a Hiina ja Argentina

Argentina

—

tavapärased importijad

(määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt c)

—

—

52,212

| — | uued importijad
  (määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt e) |
| --- | --- |

—

uued importijad

(määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt e)

—

—

—

| “X” | : | Nimetatud päritolu puhul kõnealuseks kvartaliks kvooti ei ole. |
| --- | --- | --- |
| “—” | : | Komisjonile ei ole saadetud ühtegi litsentsitaotlust. |

“X”

:

Nimetatud päritolu puhul kõnealuseks kvartaliks kvooti ei ole.

“—”

:

Komisjonile ei ole saadetud ühtegi litsentsitaotlust.

---

II LISA

| Toodete päritolu | Kuupäevad |
| --- | --- |
| Hiina | Kolmandad riigid, v.a Hiina ja Argentina | Argentina |
| — | tavapärased importijad
  (määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt c) |

Toodete päritolu

Kuupäevad

Hiina

Kolmandad riigid, v.a Hiina ja Argentina

Argentina

—

tavapärased importijad

(määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt c)

28.2.2005

—

28.2.2005

| — | uued importijad
  (määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt e) |
| --- | --- |

—

uued importijad

(määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt e)

28.2.2005

3.1.2004

28.2.2005

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/18

---

KOMISJONI SOOVITUS,

4. oktoober 2004,

mis käsitleb tehnilisi suuniseid toodetena või toodete koostises esinevate geneetiliselt muundatud organismide ja geneetiliselt muundatud organismidest toodetud materjalide proovide võtmise ja tuvastamise kohta seoses määrusega (EÜ) nr 1830/2003

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/787/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ, (1) luuakse süsteem ettevõtjate vahel teabe edastamiseks ja talletamiseks geneetiliselt muundatud organisme (edaspidi “GMOd”) sisaldavate või nendest koosnevate toodete või GMOdest valmistatud toiduainete ja sööda igal turuleviimise etapil, kuid nimetatud määruses ei nõuta ettevõtjatelt igal turuleviimise etapil toodete proovide võtmist ja analüüside tegemist GMOde või GMOdest valmistatud materjali kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ, (1) luuakse süsteem ettevõtjate vahel teabe edastamiseks ja talletamiseks geneetiliselt muundatud organisme (edaspidi “GMOd”) sisaldavate või nendest koosnevate toodete või GMOdest valmistatud toiduainete ja sööda igal turuleviimise etapil, kuid nimetatud määruses ei nõuta ettevõtjatelt igal turuleviimise etapil toodete proovide võtmist ja analüüside tegemist GMOde või GMOdest valmistatud materjali kindlakstegemiseks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 9 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid siiski tagama selle, et inspekteerimisel ja muude vajalike kontrollimeetmete võtmisel, sealhulgas tavaliste läbivaatuste ja (kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete) katsete läbiviimisel on tagatud kõnealuse määruse järgimine. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 9 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid siiski tagama selle, et inspekteerimisel ja muude vajalike kontrollimeetmete võtmisel, sealhulgas tavaliste läbivaatuste ja (kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete) katsete läbiviimisel on tagatud kõnealuse määruse järgimine.

| (3) | Inspekteerimisel ja kontrollimeetmete võtmisel kooskõlastatud lähenemise võimaldamiseks on määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 9 lõikes 2 ette nähtud luua GMOde ning toodetes esinevate GMOdest valmistatud toidu- ja söödamaterjali kindlakstegemiseks proovide võtmise ja analüüside tegemise tehnilised suunised. |
| --- | --- |

(3)

Inspekteerimisel ja kontrollimeetmete võtmisel kooskõlastatud lähenemise võimaldamiseks on määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 9 lõikes 2 ette nähtud luua GMOde ning toodetes esinevate GMOdest valmistatud toidu- ja söödamaterjali kindlakstegemiseks proovide võtmise ja analüüside tegemise tehnilised suunised.

| (4) | Kõnealused suunised peavad käsitlema tooteid, mis on saanud turuleviimiseks loa, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (2) artikli 4 lõike 5 kohaldamist seoses GMOdega, mis ei ole Euroopa Liidus heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealused suunised peavad käsitlema tooteid, mis on saanud turuleviimiseks loa, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (2) artikli 4 lõike 5 kohaldamist seoses GMOdega, mis ei ole Euroopa Liidus heaks kiidetud.

| (5) | Proovide võtmine ja tuvastamine tuleks läbi viia usaldusväärseid teaduslikke ja statistilisi põhimõtteid kasutades, et tagada GMOde ja GMOdest valmistatud materjali tuvastamise piisav usaldusväärsus. |
| --- | --- |

(5)

Proovide võtmine ja tuvastamine tuleks läbi viia usaldusväärseid teaduslikke ja statistilisi põhimõtteid kasutades, et tagada GMOde ja GMOdest valmistatud materjali tuvastamise piisav usaldusväärsus.

| (6) | Suuniste väljatöötamisel on konsulteeritud direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) artikli 30 alusel moodustatud komiteega ning arvesse on võetud pädevaid riigiasutusi, toiduahela ja loomatervishoiu komiteed ning ühenduse tugilaborit. |
| --- | --- |

(6)

Suuniste väljatöötamisel on konsulteeritud direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) artikli 30 alusel moodustatud komiteega ning arvesse on võetud pädevaid riigiasutusi, toiduahela ja loomatervishoiu komiteed ning ühenduse tugilaborit.

| (7) | Juhul kui geneetiliselt muundamata seemnete või muu taimse paljundusmaterjali partiid peavad vastama geneetiliselt muundatud seemnete või muu taimse paljundusmaterjali juhusliku või tehniliselt vältimatu esinemise standarditele, tuleks konkreetsete seemneid ja muud taimset paljundusmaterjali käsitlevate õigusaktide raames töötada välja õiguslikult siduv proovide võtmise ja analüüside tegemise protokoll geneetiliselt muundatud seemnete või muu taimse paljundusmaterjali esinemise kindlakstegemiseks; mille puhul nimetatud eeskirjades sätestatu peaks vajaduse korral olema aluseks proovide võtmisele ja analüüside tegemisele ka muude geneetiliselt muundatud põllukultuuriliikide puhul, mida eespool nimetatud õigusaktid ei reguleeri, |
| --- | --- |

(7)

Juhul kui geneetiliselt muundamata seemnete või muu taimse paljundusmaterjali partiid peavad vastama geneetiliselt muundatud seemnete või muu taimse paljundusmaterjali juhusliku või tehniliselt vältimatu esinemise standarditele, tuleks konkreetsete seemneid ja muud taimset paljundusmaterjali käsitlevate õigusaktide raames töötada välja õiguslikult siduv proovide võtmise ja analüüside tegemise protokoll geneetiliselt muundatud seemnete või muu taimse paljundusmaterjali esinemise kindlakstegemiseks; mille puhul nimetatud eeskirjades sätestatu peaks vajaduse korral olema aluseks proovide võtmisele ja analüüside tegemisele ka muude geneetiliselt muundatud põllukultuuriliikide puhul, mida eespool nimetatud õigusaktid ei reguleeri,

SOOVITAB JÄRGMIST:

I.   ÜLDPÕHIMÕTTED

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõuete täitmiseks peavad liikmeriigid võtma arvesse järgmist:






  a) | ettevõtjate minevikku seoses asjakohaste õigusaktide järgimisega; |
| --- | --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõuete täitmiseks peavad liikmeriigid võtma arvesse järgmist:

a)

ettevõtjate minevikku seoses asjakohaste õigusaktide järgimisega;

| b) | ettevõtjate läbiviidud kontrollide usaldusväärsust; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate läbiviidud kontrollide usaldusväärsust;

| c) | olukordi, mille kohta on kahtlus, et nõudeid on rikutud; |
| --- | --- |

c)

olukordi, mille kohta on kahtlus, et nõudeid on rikutud;

| d) | soovitud tulemuste saavutamise jaoks kohaste vahendite kasutamist, pidadesul eelkõige silmas saadud kogemusi; |
| --- | --- |

d)

soovitud tulemuste saavutamise jaoks kohaste vahendite kasutamist, pidadesul eelkõige silmas saadud kogemusi;

| e) | heterogeensuse määra ja kohta turustusahelas, kus analüüse tehakse. |
| --- | --- |

e)

heterogeensuse määra ja kohta turustusahelas, kus analüüse tehakse.

| 2. | Ametlikest kontrollimistest eelnevalt ei teatata, välja arvatud juhtudel, mil ettevõtjale etteteatamine on vajalik. |
| --- | --- |

2.

Ametlikest kontrollimistest eelnevalt ei teatata, välja arvatud juhtudel, mil ettevõtjale etteteatamine on vajalik.

| 3. | Ametlikud kontrollimised peavad toimuma GMOsid või GMOdest valmistatud toiduaineid ja sööta sisaldavate või neid sisaldada võivate toodete igal tootmise, töötlemise, hoiustamise ja turustamise etapil, sealhulgas importimisel. (3) |
| --- | --- |

3.

Ametlikud kontrollimised peavad toimuma GMOsid või GMOdest valmistatud toiduaineid ja sööta sisaldavate või neid sisaldada võivate toodete igal tootmise, töötlemise, hoiustamise ja turustamise etapil, sealhulgas importimisel. (3)

| 4. | Ametlikel kontrollimistel ei tohi eristada tooteid, mis on ette nähtud eksportimiseks väljapoole ühendust, ja tooteid, mis on ette nähtud turuleviimiseks ühenduse piires. |
| --- | --- |

4.

Ametlikel kontrollimistel ei tohi eristada tooteid, mis on ette nähtud eksportimiseks väljapoole ühendust, ja tooteid, mis on ette nähtud turuleviimiseks ühenduse piires.

| 5. | Ettevõtjatel, kelle toodetest võetakse proove ja kelle tooteid analüüsitakse, peab olema õigus saada ka teiste ekspertide arvamus. Ametiasutustel tuleks eeskirjade täitmise kindlustamise ja võrdlemise eesmärgil koguda piisav hulk kontrollproove, et tagada ettevõtjatele siseriiklike õigusaktide kohaselt nõutav kaebuse esitamise õigus ja õigus saada ka teiste ekspertide arvamus. |
| --- | --- |

5.

Ettevõtjatel, kelle toodetest võetakse proove ja kelle tooteid analüüsitakse, peab olema õigus saada ka teiste ekspertide arvamus. Ametiasutustel tuleks eeskirjade täitmise kindlustamise ja võrdlemise eesmärgil koguda piisav hulk kontrollproove, et tagada ettevõtjatele siseriiklike õigusaktide kohaselt nõutav kaebuse esitamise õigus ja õigus saada ka teiste ekspertide arvamus.

| 6. | Käesolevates suunistes soovitatud proovivõtustrateegiate asemel võib kohaldada alternatiive. |
| --- | --- |

6.

Käesolevates suunistes soovitatud proovivõtustrateegiate asemel võib kohaldada alternatiive.

| 7. | Käesolevates suunistes soovitatud proovivõtustrateegiate asemel võib kohaldada alternatiive tingimusel, et sellised strateegiad on heaks kiitnud määruse (EÜ) 1829/2003 alusel loodud ühenduse tugilabor. |
| --- | --- |

7.

Käesolevates suunistes soovitatud proovivõtustrateegiate asemel võib kohaldada alternatiive tingimusel, et sellised strateegiad on heaks kiitnud määruse (EÜ) 1829/2003 alusel loodud ühenduse tugilabor.

| 8. | Määruse (EÜ) nr 1830/2003 eesmärkide täitmiseks tuleks liikmesriikidel tagada ametlike kontrollimiste läbiviimine, ilma et see piiraks toiduainete, sööda ja muid kontrollimisi käsitlevates Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud nõudeid ning eriti direktiivi 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, direktiivi 70/373/EMÜ sööda ametlikuks kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, direktiivi 89/397/EMÜ toiduainete ametliku kontrolli kohta ja direktiivi 93/99/EMÜ toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta. |
| --- | --- |

8.

Määruse (EÜ) nr 1830/2003 eesmärkide täitmiseks tuleks liikmesriikidel tagada ametlike kontrollimiste läbiviimine, ilma et see piiraks toiduainete, sööda ja muid kontrollimisi käsitlevates Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud nõudeid ning eriti direktiivi 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, direktiivi 70/373/EMÜ sööda ametlikuks kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, direktiivi 89/397/EMÜ toiduainete ametliku kontrolli kohta ja direktiivi 93/99/EMÜ toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta.

II.   MÕISTED

a)   Partii– materjali eristatav ja konkreetne kogus.

Järgmistes mõistetes võetakse arvesse partiid moodustava materjali liiki ning mõisted on vastavuses ISTA nõuetega, ISO standarditega 6644 ja 13690 ning FAO standarditega (fütosanitaarmeetmete rahvusvahelised standardid).

Seemnepartii– konkreetne seemnekogus, mis on füüsiliselt kindlakstehtav ja ühtlane ning mis ei ületa seemneid käsitlevates direktiivides määratletud maksimumsuurust ning mis moodustab kogu partii või osa sellest.

Muu taimse paljundusmaterjali partii– ühe kauba ühikute arv, millel on ühesugune koostis, päritolu jne ning mis ei ületa muud taimset paljundusmaterjali käsitlevates õigusaktides määratletud maksimumsuurust ning mis moodustab kogu partii või osa sellest.

Toiduainete ja sööda partii– korraga välja saadetud või vastu võetud toote kogus, mille kohta on olemas konkreetne leping või veodokument.

b)   Üksikproov– toote väike ühetaoline kogus, mis on võetud partii igast proovivõtukohast partii koguulatuses (staatiline proovivõtmine) või mis on võetud toodete jadast kindlaksmääratud ajahulga jooksul (kaubavoo proovivõtmine).

c)   Talletatud üksikproov– üksikproov, mida säilitatakse teataval ajavahemikul edasiseks analüüsimiseks.

d)   Koguproov– tootekogus, mis on saadud teatavast partiist võetud üksikproovide ühendamise ja segamisega.

e)   Laboriproov– koguproovist võetud tootekogus, mis on ette nähtud laboratooriumis kontrollimiseks ja katsetamiseks.

f)   Analüüsiproov– homogeniseeritud laboriproov, mis koosneb kas kogu laboriproovist või selle representatiivsest kogusest.

g)   Kontrollproov– proov, mida säilitatakse teataval ajavahemikul eeskirjade täitmise kindlustamise ja võrdlemise eesmärgil.

h)   Geneetiliselt muundatud DNA protsent– geneetiliselt muundatud DNA koopiate hulga protsent sihttaksonile eriomase DNA koopiate hulga suhtes, mida arvestatakse haploidsete genoomidena.

III.   PROOVIVÕTUPROTOKOLLIDE PÕHIMÕTTED

| 1. | Inspekteerimisel ja kontrollimisel, kas ettevõtjad peavad kinni määruse (EÜ) nr 1830/2003 artiklitest 4 ja 5, tuleks liikmesriikidel võtta arvesse GMOdest koosnevate, neid sisaldavate või neist toodetud toodete proovivõtuprotokolle käsitlevaid suuniseid. |
| --- | --- |

1.

Inspekteerimisel ja kontrollimisel, kas ettevõtjad peavad kinni määruse (EÜ) nr 1830/2003 artiklitest 4 ja 5, tuleks liikmesriikidel võtta arvesse GMOdest koosnevate, neid sisaldavate või neist toodetud toodete proovivõtuprotokolle käsitlevaid suuniseid.

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel loodud ühenduse tugilabor ja Euroopa GMO laboritevõrku siseriiklikult määratud laboratooriumid annavad lisajuhiseid ja -abi käesoleva soovituse reguleerimisalasse kuuluvate proovivõtumeetodite osas. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel loodud ühenduse tugilabor ja Euroopa GMO laboritevõrku siseriiklikult määratud laboratooriumid annavad lisajuhiseid ja -abi käesoleva soovituse reguleerimisalasse kuuluvate proovivõtumeetodite osas.

| 3. | GMOde esinemise tuvastamiseks tuleks kasutada ühtlustatud proovivõtumeetodeid. Kõnealuseid meetodeid tuleks rakendada seemnete ja muu taimse paljundusmaterjali, toiduainete, sööda ja põllumajandustoodete partiide puhul. |
| --- | --- |

3.

GMOde esinemise tuvastamiseks tuleks kasutada ühtlustatud proovivõtumeetodeid. Kõnealuseid meetodeid tuleks rakendada seemnete ja muu taimse paljundusmaterjali, toiduainete, sööda ja põllumajandustoodete partiide puhul.

| 4. | Järgmised proovivõtumeetodid on määratletud selle tagamiseks, et kogutavad ja analüüsitavad proovid oleksid eri liiki uuritavate toodete tüüpilisteks näideteks. Samal ajal kui seemnepartiides esinevaid geneetiliselt muundatud seemneid ja muud taimset paljundusmaterjali käsitlevad proovivõtuprotokollid tuleks välja töötada vastavalt seemneid ja muud taimset paljundusmaterjali käsitlevatele konkreetsetele õigusaktidele, käsitletakse masskauba ning toiduainete ja sööda proovivõtustrateegiaid eraldi osades, kus võetakse arvesse kaubaspetsiifilisi omadusi. |
| --- | --- |

4.

Järgmised proovivõtumeetodid on määratletud selle tagamiseks, et kogutavad ja analüüsitavad proovid oleksid eri liiki uuritavate toodete tüüpilisteks näideteks. Samal ajal kui seemnepartiides esinevaid geneetiliselt muundatud seemneid ja muud taimset paljundusmaterjali käsitlevad proovivõtuprotokollid tuleks välja töötada vastavalt seemneid ja muud taimset paljundusmaterjali käsitlevatele konkreetsetele õigusaktidele, käsitletakse masskauba ning toiduainete ja sööda proovivõtustrateegiaid eraldi osades, kus võetakse arvesse kaubaspetsiifilisi omadusi.

IV.   PROOVIVÕTUPROTOKOLLID

1.   Proovide võtmine seemnetest ja muust taimsest paljundusmaterjalist

Käesolevas osas käsitletakse geneetiliselt muundamata sortide või kloonide hulka kuuluvate seemnete või muu taimse paljundusmaterjali partiides esinevate geneetiliselt muundatud seemnete või muu taimse paljundusmaterjali tuvastamist ning selliste geneetiliselt muundatud seemnete või sellise muu taimse paljundusmaterjali tuvastamist, mis on tulenenud transformatsioonist, mis ei ole ette nähtud geneetiliselt muundatud sordi või klooni hulka kuuluvate seemnete või muu taimse paljundusmaterjali partii puhul.

Proovid tuleks võtta kooskõlas kaasaegsete rahvusvaheliste meetoditega ning vajaduse korral selliste suurustega partiidest, nagu on määratletud nõukogu direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 92/34/EMÜ, 98/56/EMÜ, 1999/105/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ, 2002/56/EÜ, 2002/57/EÜ. Seemnete ja muu taimse paljundusmaterjali proovide võtmise meetodid ja üldpõhimõtted peaksid olema kooskõlas Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) eeskirjadega ja nendega seotud ISTA seemneproovide võtmise käsiraamatuga.

Seemnete ja muu taimse paljundusmaterjali puhul kasutatavad proovide võtmise ja analüüside tegemise meetodid peaksid vastama konkreetsetes seemneid ja muud paljundusmaterjali käsitlevates õigusaktides nimetatud statistiliste ohtudega seotud nõuetele. Seemnete või muu taimse paljundusmaterjali partii kvaliteet ja sellega seotud statistiline määramatus määratletakse GMOde piirnormide suhtes ning selle alusel, milline on geneetiliselt muundatud DNA koopiate hulga protsent sihttaksonile eriomase DNA koopiate hulga suhtes, mida arvestatakse haploidsete genoomidena.

2.   Proovide võtmine põllumajanduslikest masskaupadest

Proovivõtuprotokoll põhineb kaheastmelisel menetlusel, mis võimaldab vajadusel saada hinnanguid GMOde esinemistasemete kohta koos nendega seotud määramatusega, mida väljendatakse standardhälbena, kuid ilma oletuste tegemiseta GMOde võimaliku heterogeensuse kohta.

Standardhälbe kohta hinnangu andmise võimaldamiseks tuleks võtta koguproov ning saadud analüüsiproovi analüüsida geneetiliselt muundatud materjalide esinemise suhtes. Kui saadud analüüsi tulemus on kehtestatud piirnormi lähedane (väärtusest ± 50 %), siis soovitatakse talletatud üksikproovide analüüsi, et saada teada vastav määramatuse suurus.

Arvesse tuleks võtta järgmisi dokumente:

| a) | ISO standard 6644 (2002); |
| --- | --- |

a)

ISO standard 6644 (2002);

| b) | ISO standard 13690 (1999); |
| --- | --- |

b)

ISO standard 13690 (1999);

| c) | ISO standard 5725 (1994); |
| --- | --- |

c)

ISO standard 5725 (1994);

| d) | ISO standard 2859 (1985); |
| --- | --- |

d)

ISO standard 2859 (1985);

| e) | ISO standard 542 (1990). |
| --- | --- |

e)

ISO standard 542 (1990).

2.1.   Põllumajanduslike masskaupade partiidest proovide võtmise protokoll

Proovide võtmine masskaupadest (teravili, seemned) on soovitav läbi viia kooskõlas ISO standardites 6644 ja 13690 kirjeldatud proovivõtu üldpõhimõtete ja meetoditega. Kui proovide võtmine toimub kaupade voost, tuleks määratleda proovide võtmise ajavahemik vastavalt ISO standardile 6644 järgmiselt: kogu mahalaadimise aeg/üksikproovide koguarv. Staatilise proovivõtmise puhul tuleks üksikproovid koguda konkreetsetes proovivõtukohtades. Sellised proovivõtukohad peaksid olema kogu partii ulatuses ühtlaselt jaotatud vastavalt ISO standardis 13690 kirjeldatud põhimõtetele. Üksikproovide või proovivõtukohtade arv (kui võetakse üksikproovid koguproovi ja talletatud üksikproovide loomiseks) määratletakse vastavalt partii suurusele järgmiselt:

| Partii suurus (tonnides) | Koguproovi suurus (kilogrammides) | Üksikproovide arv |
| --- | --- | --- |
| ≤ 50 | 5 | 10 |
| 100 | 10 | 20 |
| 250 | 25 | 50 |
| ≥ 500 | 50 | 100 |

Partii suurus (tonnides)

Koguproovi suurus (kilogrammides)

Üksikproovide arv

≤ 50

5

10

100

10

20

250

25

50

≥ 500

50

100

50- kuni 500tonniste partiide puhul peaks koguproovi suurus olema 0,01 % partii kogusuurusest. Alla 50tonniste partiide puhul peaks koguproovi suurus olema 5 kg. Üle 500tonniste partiide puhul peaks koguproovi suurus olema 50 kg. Iga valikusammu (süstemaatiline proovivõtmine) ja proovivõtukoha (staatiline proovivõtmine) puhul tuleks võtta 1kilogrammine üksikproov ning jaotada see kaheks 0,5kilogrammiseks osaks: üht kasutatakse üksikproovina koguproovi loomiseks ja teine säilitatakse talletatud üksikproovina.

Teraviljast suuremate materjalide (nt puuviljad, risoomid, kartulid) proovivõtmine tuleks läbi viia vastavalt ISO standardile 2859. Õliseemnete proovivõtmine tuleks läbi viia vastavalt ISO standardile 542.

2.2.   Analüüsiproovide valmistamise protokoll

Soovitatakse mitmeastmelist protokolli, et minimeerida kulusid ja maksimeerida statistilist usaldusväärsust vastavalt eelnevalt määratletud vastuvõetavustasemetele.

Alapunkti 2.1 kohaselt kogutud üksikproovid kõigepealt ühendatakse ja segatakse põhjalikult vastavalt ISO standardites 13690 ja 6644 kirjeldatud meetoditele, mille tulemusel saadakse koguproov.

Koguproovi kasutatakse ISO standardites 13690 ja 6644 kirjeldatud meetodite kohaselt analüüsiproovi loomiseks ning seda analüüsitakse GMOde esinemise suhtes vastavalt V jaos kirjeldatud analüütiliste katsete protokollidele/katsemeetoditele. Juhul kui analüüsi tulemus on kehtestatud piirnormi lähedane (piirnorm on väärtusest ± 50 %), võib olla vajalik hinnang vastava määramatuse kohta (kõnealuse määramatuse hindamise protokolli kirjeldatakse punktis 2.3).

2.3.   Määramatuse hindamise protokoll

Kui talletatud üksikproove on 20 või alla selle, nagu väiksemate partiide puhul, tuleks kõiki proove eraldi analüüsida ning teha otsus märgistamise kohta.

Kui talletatud üksikproove on üle 20, siis tuleks juhuslikkuse alusel valida 20 proovi ja neid eraldi GMOde esinemise suhtes analüüsida. Nendest 20 proovist saadud analüüsitulemusi kasutatakse partii GMOde sisalduse ja sellega seotud määramatuse (mida väljendatakse standardhälbena) hindamiseks. Kui kõnealune 20 proovi analüüsiga seotud määramatus on vastuvõetav, siis ei ole vaja ülejäänud talletatud üksikproovide täiendavat analüüsi. Kui aga kõnealuse määramatuse tase ei ole vastuvõetav, tuleks läbi viia ülejäänud talletatud üksikproovide täiendav analüüs.

Täiendavate analüüsitavate proovide arv tuleks kindlaks määrata iga üksikjuhtumi puhul eraldi, olenevalt esialgse 20 proovi hindamise alusel saadud määramatuse tasemest.

Järjestikuline analüüsiprotsess tuleks peatada ühel või mõlemal alljärgneval juhtumil:

| — | partii hinnanguline GMO sisaldus (analüüsimisel olnud talletatud üksikproovide keskmine GMO sisaldus) on üle või alla kehtestatud piirnormi, mis on väärtusest ± 50 %, |
| --- | --- |

—

partii hinnanguline GMO sisaldus (analüüsimisel olnud talletatud üksikproovide keskmine GMO sisaldus) on üle või alla kehtestatud piirnormi, mis on väärtusest ± 50 %,

| — | partii hinnatud GMO sisaldusega seotud määramatus ulatub vastuvõetava tasemeni (± 50 % keskmisest analüüsitulemusest). |
| --- | --- |

—

partii hinnatud GMO sisaldusega seotud määramatus ulatub vastuvõetava tasemeni (± 50 % keskmisest analüüsitulemusest).

Kui kõik proovid on analüüsitud, tuleks teha otsus märgistamise kohta.

2.4.   Toiduainete ja sööda partiidest proovide võtmise protokoll

Proovide võtmine eelnevalt pakitud toiduainetest ja söödast tuleks viia läbi vastavalt ISO standardis 2859 kirjeldatud meetoditele.

Proovide võtmine eelnevalt pakkimata toiduainetest ja söödast tuleks viia läbi vastavalt alapunktis 2.1 kirjeldatud protokollile.

V.   ANALÜÜTILISTE KATSETE PROTOKOLLID/KATSEMEETODID

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel loodud ühenduse tugilabor ja Euroopa GMO laboritevõrku siseriiklikult määratud laboratooriumid annavad lisajuhiseid ja -abi käesoleva soovituse reguleerimisalasse kuuluvate analüüside tegemise meetodite osas.

2.   Laboratooriumidele esitatavad nõuded

Liikmesriikide laboratooriumid, mis teostavad analüüse vastavalt käesolevale soovitusele, peaksid olema akrediteeritud standardi EN ISO/IEC 17025/1999 kohaselt või sertifitseeritud vastavalt asjakohasele süsteemile ning peaksid korrapäraselt osalema pädevuskontrolli kavades, mida korraldavad või koordineerivad siseriiklikult või rahvusvaheliselt tunnustatud laboratooriumid ja/või siseriiklikud või rahvusvahelised organisatsioonid.

Käesoleva soovituse kohaselt analüüsimiseks esitatud toiduained tuleks laboratooriumidele esitada kooskõlas direktiivi 93/99/EMÜ artikliga 3.

Proovide analüütilist uurimist tuleks läbi viia vastavalt Euroopa standardi prEN ISO 24276:2002 eelnõus sätestatud üldistele laboratooriumi- ja menetlusnõuetele.

3.   Analüüsiproovi ettevalmistamine

Proovide võtmisel on eesmärgiks saada tüüpiline ja ühtlane laboriproov ilma teisese saastumiseta. Liikmesriigid peaksid kasutama Euroopa standardite prEN ISO 24276:2002 ja prEN ISO 21571:2002 eelnõusid, kus on esitatud strateegiad laboriproovi homogeniseerimise, laboriproovi kontrollprooviks muutmise, kontrollproovi ettevalmistamise ja sihtanalüüdi ekstraheerimise kohta.

Seemneproovide saamine peaks toimuma vastavalt Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) rahvusvahelistele seemnekontrolli eeskirjadele. Taimse paljundusmaterjali proovide saamine peaks toimuma vastavalt kaasaegsetele rahvusvahelistele meetoditele, kui sellised meetodid on olemas.

4.   Analüütilised katsed

Olemasolevad teaduslikult põhjendatud teadmised ei võimalda üheainsa meetodi abil tuvastada ja kvantifitseerida kõiki GMOsid või GMOdest valmistatud toidu- või söödamaterjali, mille turuleviimine on heaks kiidetud.

Mitmed katseviisid annavad ilmselt võrdselt usaldusväärseid tulemusi. Need võivad hõlmata üht või mõlemat järgnevast:

| a) | kvalitatiivsed meetodid, mis võivad olla tekke-, konstrukti- või geneetilise elemendi põhised; |
| --- | --- |

a)

kvalitatiivsed meetodid, mis võivad olla tekke-, konstrukti- või geneetilise elemendi põhised;

| b) | kvantitatiivsed meetodid, mis võivad olla tekke-, konstrukti- või geneetilise elemendi põhised. |
| --- | --- |

b)

kvantitatiivsed meetodid, mis võivad olla tekke-, konstrukti- või geneetilise elemendi põhised.

GMOde olemasolu kontrollimiseks võib olla asjakohane alustada sõelumismeetodiga. Kui tulemus on positiivne, tuleks kasutada geneetilise konstrukti ja/või transformatsiooni erimeetodeid. Kui turul on mitmeid samasuguse geneetilise konstruktiga GMOsid, on väga soovitav kasutada tekkepõhist meetodit. Kvantitatiivsete analüüside tulemused tuleks väljendada geneetiliselt muundatud DNA koopiate hulga protsendina sihttaksonile eriomase DNA koopiate hulga suhtes, mida arvestatakse haploidsete genoomidena. Võimaluse korral peaksid laboratooriumid kasutama rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumide kohaselt heakskiidetud meetodit (nt ISO 5725/1994 või IUPACi harmoneeritud protokolli) ning kasutama sertifitseeritud etalonaineid.

Tunnustatud meetodite, sealhulgas Codex Alimentarius’ele teatatud tunnustatud meetodite ajakohastatud loetelu on esitatud veebisaidil http://biotech.jrc.it.

5.   Tunnustatud meetodite puudumine

Kui tekib olukord, kus tunnustatud meetod puudub, näiteks GMOde olemasolu kontrollimiseks, peaksid liikmesriikide laboratooriumid viima läbi laborisisese meetodi kinnitamise vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumidele. Kui analüüsitava põhiaine jaoks puudub tunnustatud meetod, siis on soovitav valida veebisaidi http://biotech.jrc.it andmebaasist meetod, mis on tunnustatud sarnase põhiaine või toormaterjali puhul. Enne meetodi heakskiitmist tuleks meetodi töökindlust vastava põhiaine puhul kontrollida.

6.   Analüüsitulemuste esitamine ja tõlgendamine

Kvalitatiivsete meetodite puhul on avastamispiiriks (LOD) analüüdi väikseim kogus, mille kindlaksmääramine on usaldusväärne, võttes arvesse teadaolevat sihttaksoni genoomide koopiate arvu.

Kvantitatiivsete meetodite puhul on kvantifikatsioonipiiriks (LOQ) analüüdi väikseim kogus, mille kindlaksmääramine on usaldusväärne, võttes arvesse teadaolevat sihttaksoni genoomide koopiate arvu. Kvantitatiivsete analüüside tulemused tuleks väljendada geneetiliselt muundatud DNA koopiate hulgana sihttaksonile eriomase DNA koopiate hulga suhtes, mida arvestatakse haploidsete genoomidena. Kui geneetiliselt muundatud sihtjärjestuse määr on alla kvantifikatsioonipiiri (LOQ), tuleb tulemused väljendada ainult kvalitatiivselt.

Tulemusi on soovitav tõlgendada vastavalt Euroopa standardi prEN ISO 24276:2002 eelnõus esitatud juhistele.

VI.   LÕPPSÄTTED

Proovide võtmise ja tuvastamise meetodeid, sealhulgas asjakohaseid protokolle ja dokumente, tuleks jätkuvalt edasi arendada ja ajakohastada, võttes arvesse muudatusi piirnormides ja väärtuslävedes, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklites 12, 24 ja 47, direktiivi 2001/18/EÜ artikli 21 lõigetes 2 ja 3 ning teistes ühenduse õigusaktides. Samuti tuleks arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1830/2003 artiklis 12 nimetatud aruannet kõnealuse määruse kohaldamise kohta, tehnoloogia edusamme ja rahvusvahelistel foorumitel toimunud arenguid.

Brüssel, 4. oktoober 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margot WALLSTRÖM

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003.

2

(3)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 9 lõikele 3 tuleks asjakohane teave GMOde kohta, mis ei ole Euroopa Liidus heaks kiidetud, kanda vajaduse korral keskregistrisse.

3

---

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/27

---

KODIFITSEERITUD VERSIOON EMSK KODUKORRAST

(Jõustub 24. oktoobrist 2004)

(2004/788/EÜ, Euratom)

Käesolev väljaanne sisaldab:

| — | Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee kodukorda, vastu võetud täiskogu istungil 17. juulil 2002 aastal (EÜT L 268, 4. oktoober 2002) |
| --- | --- |

—

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee kodukorda, vastu võetud täiskogu istungil 17. juulil 2002 aastal (EÜT L 268, 4. oktoober 2002)

| — | ning muudatusi, mis tulenevad järgnevast:








  (1) | 27. veebruari 2003 muudatused Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee kodukorda; |
| --- | --- | --- |

—

ning muudatusi, mis tulenevad järgnevast:

(1)

27. veebruari 2003 muudatused Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee kodukorda;

| (2) | 31. märtsi 2004 muudatused Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee kodukorda. |
| --- | --- |

(2)

31. märtsi 2004 muudatused Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee kodukorda.

Käesolev väljaanne on koostatud Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee peasekretariaadi ning rühmade poolt koos erinevate muudatustega, mis on kinnitatud EMSK täiskogu poolt. Muudetud artiklid on märgitud artikli numbrile järgnevalt sulgudega sisaldades numbrit, mis on vastavuses ülal viidatud muudatuste numbertähistusele.

PREAMBULA

| 1. | Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee tagab organiseeritud kodanikuühiskonda kuuluvate majandus- ja ühiskonnaelu eri alade esindatuse. Rooma lepinguga aastal 1957 loodud komiteel on nõuandev staatus. |
| --- | --- |

1.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee tagab organiseeritud kodanikuühiskonda kuuluvate majandus- ja ühiskonnaelu eri alade esindatuse. Rooma lepinguga aastal 1957 loodud komiteel on nõuandev staatus.

| 2. | Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee nõuandev funktsioon võimaldab tema liikmetel ja nende poolt esindatavatel organisatsioonidel osaleda ühenduse otsustamismenetluses. Erinevate, mõnikord täiesti vastandlike seisukohtade kõrvutamine ja liikmetevaheline dialoog eeldavad lisaks traditsioonilistele sotsiaalpartneritele, nagu tööandjad (I rühm) ja palgatöötajad (II rühm) ka kõigi teiste ühiskonnakihtide ja elualade esindajate osalemist. Asjatundlikkus, dialoog ja ühise lahenduse otsimine parandavad ühenduse poliitiliste otsuste kvaliteeti ja usaldusväärsust, sest soodustavad nende otsuste mõistmist ja aktsepteerimist Euroopa kodanike poolt ning demokraatiale hädavajalikku läbipaistvust. |
| --- | --- |

2.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee nõuandev funktsioon võimaldab tema liikmetel ja nende poolt esindatavatel organisatsioonidel osaleda ühenduse otsustamismenetluses. Erinevate, mõnikord täiesti vastandlike seisukohtade kõrvutamine ja liikmetevaheline dialoog eeldavad lisaks traditsioonilistele sotsiaalpartneritele, nagu tööandjad (I rühm) ja palgatöötajad (II rühm) ka kõigi teiste ühiskonnakihtide ja elualade esindajate osalemist. Asjatundlikkus, dialoog ja ühise lahenduse otsimine parandavad ühenduse poliitiliste otsuste kvaliteeti ja usaldusväärsust, sest soodustavad nende otsuste mõistmist ja aktsepteerimist Euroopa kodanike poolt ning demokraatiale hädavajalikku läbipaistvust.

| 3. | Euroopa institutsioonide hulgas on komiteel eriline koht: ta on organiseeritud kodanikuühiskonna esindaja ja läbirääkija ning sild organiseeritud kodanikuühiskonna ja Euroopa Liidu institutsioonide vahel. |
| --- | --- |

3.

Euroopa institutsioonide hulgas on komiteel eriline koht: ta on organiseeritud kodanikuühiskonna esindaja ja läbirääkija ning sild organiseeritud kodanikuühiskonna ja Euroopa Liidu institutsioonide vahel.

| 4. | Foorumi ja arenduskeskusena aitab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee kaasa suuremale demokraatiale Euroopa Liidu reeglite rakendamisel, sealhulgas Euroopa Liidu suhetele kolmandate riikide majandus- ja sotsiaalringkondadega. Seetõttu osaleb ta tõelise euroopaliku eneseteadvuse väljaarendamises. |
| --- | --- |

4.

Foorumi ja arenduskeskusena aitab Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee kaasa suuremale demokraatiale Euroopa Liidu reeglite rakendamisel, sealhulgas Euroopa Liidu suhetele kolmandate riikide majandus- ja sotsiaalringkondadega. Seetõttu osaleb ta tõelise euroopaliku eneseteadvuse väljaarendamises.

| 5. | Et oma ülesandeid hästi täita, võttis komitee 17. juulil 2002 vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 260 lõikele 2 vastu alljärgneva kodukorra. |
| --- | --- |

5.

Et oma ülesandeid hästi täita, võttis komitee 17. juulil 2002 vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 260 lõikele 2 vastu alljärgneva kodukorra.

I OSA

KOMITEE KORRALDUS

I PEATÜKK

Komitee töölerakendamine

Artikkel 1

| 1. | Komitee tegevus toimub nelja-aastaste ajavahemikena. |
| --- | --- |

1.

Komitee tegevus toimub nelja-aastaste ajavahemikena.

| 2. | Komitee kutsub pärast iga nelja aasta järel toimuvat uuendamist kokku selle vanim liige võimaluse korral hiljemalt ühe kuu jooksul alates sellest, kui komitee liikmetele on teatatud, et nõukogu on nad ametisse nimetanud. |
| --- | --- |

2.

Komitee kutsub pärast iga nelja aasta järel toimuvat uuendamist kokku selle vanim liige võimaluse korral hiljemalt ühe kuu jooksul alates sellest, kui komitee liikmetele on teatatud, et nõukogu on nad ametisse nimetanud.

Artikkel 2

| 1. | Komitee koosneb järgmistest organitest: assamblee, juhatus, president ja eri osakonnad. |
| --- | --- |

1.

Komitee koosneb järgmistest organitest: assamblee, juhatus, president ja eri osakonnad.

| 2. | Komitee jaguneb kolmeks rühmaks, mille koosseis ja roll on kindlaks määratud artikliga 27. |
| --- | --- |

2.

Komitee jaguneb kolmeks rühmaks, mille koosseis ja roll on kindlaks määratud artikliga 27.

II PEATÜKK

Juhatus

Artikkel 3 (2)

| 1. | Juhatus koosneb 37 liikmest ning tagatakse iga liikmesriigi esindatus. |
| --- | --- |

1.

Juhatus koosneb 37 liikmest ning tagatakse iga liikmesriigi esindatus.

| 2. | Juhatusse kuuluvad:






  a) | president, kaks asepresidenti ja 25 assamblee poolt otse valitud liiget; |
| --- | --- | --- |

2.

Juhatusse kuuluvad:

a)

president, kaks asepresidenti ja 25 assamblee poolt otse valitud liiget;

| b) | kolme rühma presidendid, kes on valitud vastavalt artikli 27 sätetele; |
| --- | --- |

b)

kolme rühma presidendid, kes on valitud vastavalt artikli 27 sätetele;

| c) | kuue eri osakonna juhatajad. |
| --- | --- |

c)

kuue eri osakonna juhatajad.

| 3. | President valitakse vaheldumisi kolme rühma liikmete seast. |
| --- | --- |

3.

President valitakse vaheldumisi kolme rühma liikmete seast.

| 4. | Presidenti ja asepresidente ei saa neisse ametitesse tagasi kutsuda kahe aasta jooksul pärast nende esimese kaheaastase ametiaja lõppemist. |
| --- | --- |

4.

Presidenti ja asepresidente ei saa neisse ametitesse tagasi kutsuda kahe aasta jooksul pärast nende esimese kaheaastase ametiaja lõppemist.

| 5. | Asepresidendid valitakse nende kahe rühma liikmete seast, kuhu president ei kuulu. |
| --- | --- |

5.

Asepresidendid valitakse nende kahe rühma liikmete seast, kuhu president ei kuulu.

| 6. | Juhatuse liikmete valimine peab toimuma vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud põhimõttele ja järgides artikli 27 kohaselt moodustatud rühmade vahelist tasakaalu. |
| --- | --- |

6.

Juhatuse liikmete valimine peab toimuma vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud põhimõttele ja järgides artikli 27 kohaselt moodustatud rühmade vahelist tasakaalu.

Artikkel 4

| 1. | Artikli 1 kohaselt toimuval esimesel koosolekul valib oma vanima liikme juhatusel koosolekut pidav komitee oma liikmete hulgast komitee töölerakendamise hetkest alates kaheks aastaks presidendi, kaks asepresidenti, eri osakondade juhatajad ja teised juhatuse liikmed, kes ei ole rühmade presidendid. |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 kohaselt toimuval esimesel koosolekul valib oma vanima liikme juhatusel koosolekut pidav komitee oma liikmete hulgast komitee töölerakendamise hetkest alates kaheks aastaks presidendi, kaks asepresidenti, eri osakondade juhatajad ja teised juhatuse liikmed, kes ei ole rühmade presidendid.

| 2. | Vanima liikme juhatusel toimuval koosolekul ei tohi arutada ühtki küsimust, mis ei käsitle nimetatud valimisi. |
| --- | --- |

2.

Vanima liikme juhatusel toimuval koosolekul ei tohi arutada ühtki küsimust, mis ei käsitle nimetatud valimisi.

Artikkel 5

Koosoleku, mille jooksul valitakse komitee juhatus nelja-aastase ajavahemiku viimaseks kaheks aastaks, kutsub kokku lahkuv president. See koosolek toimub lahkuva presidendi juhatusel selle kuu istungi alguses, kui esimese juhatuse ametiaeg lõpeb.

Artikkel 6

| 1. | Komitee võib enda juurde moodustada ettevalmistuskomisjoni, mis koosneb ühest esindajast iga liikmesriigi kohta ja mille ülesanne on koguda kokku kandidaadid ja esitada assambleele kandidaatide nimekiri, järgides artikli 3 sätteid. |
| --- | --- |

1.

Komitee võib enda juurde moodustada ettevalmistuskomisjoni, mis koosneb ühest esindajast iga liikmesriigi kohta ja mille ülesanne on koguda kokku kandidaadid ja esitada assambleele kandidaatide nimekiri, järgides artikli 3 sätteid.

| 2. | Komitee avaldab käesoleva artikli sätete kohaselt presidendile ja juhatusele arvamust kandidaatide nimekirja või nimekirjade kohta. |
| --- | --- |

2.

Komitee avaldab käesoleva artikli sätete kohaselt presidendile ja juhatusele arvamust kandidaatide nimekirja või nimekirjade kohta.

| 3. | Komitee asub seejärel hääletamise teel valima juhatuse liikmeid, kes ei ole rühmade presidendid ega eri osakondade juhatajad, vastavalt hääletusmenetlusele, mis toimub ühe või mitme rohkem kui üht nime sisaldava nimekirja alusel. |
| --- | --- |

3.

Komitee asub seejärel hääletamise teel valima juhatuse liikmeid, kes ei ole rühmade presidendid ega eri osakondade juhatajad, vastavalt hääletusmenetlusele, mis toimub ühe või mitme rohkem kui üht nime sisaldava nimekirja alusel.

| 4. | Vastavalt artikli 3 sätetele võib hääletamisele esitada ainult täielikke kandidaatide nimekirju, millele peab olema lisatud iga kandidaadi kirjalik nõusolek. |
| --- | --- |

4.

Vastavalt artikli 3 sätetele võib hääletamisele esitada ainult täielikke kandidaatide nimekirju, millele peab olema lisatud iga kandidaadi kirjalik nõusolek.

| 5. | Juhatuse liikmeks valitakse see kandidaat, kes saab kõige rohkem hääli ja mitte vähem kui ühe veerandi kehtiva korra kohaselt antud häältest. |
| --- | --- |

5.

Juhatuse liikmeks valitakse see kandidaat, kes saab kõige rohkem hääli ja mitte vähem kui ühe veerandi kehtiva korra kohaselt antud häältest.

| 6. | Komitee president ja asepresidendid valitakse seejärel assamblee poolt käesoleva artikli lõike 3 kohaselt valitud juhatuse liikmete seast lihthäälteenamusega. |
| --- | --- |

6.

Komitee president ja asepresidendid valitakse seejärel assamblee poolt käesoleva artikli lõike 3 kohaselt valitud juhatuse liikmete seast lihthäälteenamusega.

| 7. | Seejärel valib komitee eri osakondade juhatajad lihthäälteenamusega. |
| --- | --- |

7.

Seejärel valib komitee eri osakondade juhatajad lihthäälteenamusega.

| 8. | Lõpuks asub komitee juhatuse liikmete üldhääletuse juurde. Hääletamisel peab koguma vähemalt kaks kolmandikku kehtiva korra kohaselt antud häältest. |
| --- | --- |

8.

Lõpuks asub komitee juhatuse liikmete üldhääletuse juurde. Hääletamisel peab koguma vähemalt kaks kolmandikku kehtiva korra kohaselt antud häältest.

Artikkel 7

Juhatuse liikme asendamine juhul, kui tal osutub võimatuks oma ametiaega kasutada, või artikli 70 lõikes 2 kirjeldatud juhul, toimub käesoleva kodukorra artiklis 6 ettenähtud tingimustel ja kuni ametiaja lõpuni.

Artikkel 8 (2)

| 1. | Juhatuse kutsub kokku president kas omal soovil või kümne liikme nõudmisel. |
| --- | --- |

1.

Juhatuse kutsub kokku president kas omal soovil või kümne liikme nõudmisel.

| 2. | Kõigi juhatuse koosolekute kohta koostatakse protokoll. See protokoll esitatakse juhatusele kinnitamiseks. |
| --- | --- |

2.

Kõigi juhatuse koosolekute kohta koostatakse protokoll. See protokoll esitatakse juhatusele kinnitamiseks.

| 3. | Juhatus määrab kindlaks oma töökorra. |
| --- | --- |

3.

Juhatus määrab kindlaks oma töökorra.

| 4. | Juhatus määrab kindlaks komitee korralduse ja sisemise töökorra ning kehtestab kodukorra rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

4.

Juhatus määrab kindlaks komitee korralduse ja sisemise töökorra ning kehtestab kodukorra rakenduseeskirjad.

| 5. | Juhatus ja president kasutavad finantsmääruse ja komitee kodukorraga ettenähtud eelarvelisi ja finantsilisi eelisõigusi. |
| --- | --- |

5.

Juhatus ja president kasutavad finantsmääruse ja komitee kodukorraga ettenähtud eelarvelisi ja finantsilisi eelisõigusi.

| 6. | Juhatus määrab kindlaks liikmete ja nende artikli 18 kohaselt nimetatud asendusliikmete reisi- ja lähetuskuludega seotud sätete kohaldamise ning artikli 23 kohaselt nimetatud ekspertide päevarahade summa vastavalt eelarve- ja finantsmenetlusele. |
| --- | --- |

6.

Juhatus määrab kindlaks liikmete ja nende artikli 18 kohaselt nimetatud asendusliikmete reisi- ja lähetuskuludega seotud sätete kohaldamise ning artikli 23 kohaselt nimetatud ekspertide päevarahade summa vastavalt eelarve- ja finantsmenetlusele.

| 7. | Juhatusel on poliitiline vastutus komitee üldise juhtimise eest. Juhatus täidab seda vastutust, pidades eelkõige silmas, et komitee, selle organite ja personali tegevus vastaks neile ettenähtud institutsioonilisele rollile. |
| --- | --- |

7.

Juhatusel on poliitiline vastutus komitee üldise juhtimise eest. Juhatus täidab seda vastutust, pidades eelkõige silmas, et komitee, selle organite ja personali tegevus vastaks neile ettenähtud institutsioonilisele rollile.

| 8. | Juhatus vastutab inimressursside, eelarve- ja tehniliste vahendite õige kasutamise eest talle asutamislepinguga pandud ülesannete täitmisel. Ta sekkub eelarvemenetlusse ja sekretariaadi töö korraldusse. |
| --- | --- |

8.

Juhatus vastutab inimressursside, eelarve- ja tehniliste vahendite õige kasutamise eest talle asutamislepinguga pandud ülesannete täitmisel. Ta sekkub eelarvemenetlusse ja sekretariaadi töö korraldusse.

| 9. | Juhatus võib enda juurde moodustada ajutisi töörühmi, et uurida mis tahes tema pädevusega seotud küsimusi. Teised liikmed võivad ka nende rühmade töös osaleda, välja arvatud ametnike ametisse nimetamist puudutavatel teemadel. |
| --- | --- |

9.

Juhatus võib enda juurde moodustada ajutisi töörühmi, et uurida mis tahes tema pädevusega seotud küsimusi. Teised liikmed võivad ka nende rühmade töös osaleda, välja arvatud ametnike ametisse nimetamist puudutavatel teemadel.

| 10. | Juhatus uurib sel eesmärgil koostatud aruande põhjal iga kuue kuu tagant komitee esitatud arvamuste tulemusi. |
| --- | --- |

10.

Juhatus uurib sel eesmärgil koostatud aruande põhjal iga kuue kuu tagant komitee esitatud arvamuste tulemusi.

| 11. | Komitee liikme või peasekretäri taotlusel täpsustab juhatus kodukorra ja selle rakenduseeskirjade tõlgendamist. Tema järeldused on kohustuslikud, kuid assambleele jääb edasikaebamise õigus; assamblee lahendab küsimuse viimase instantsina. |
| --- | --- |

11.

Komitee liikme või peasekretäri taotlusel täpsustab juhatus kodukorra ja selle rakenduseeskirjade tõlgendamist. Tema järeldused on kohustuslikud, kuid assambleele jääb edasikaebamise õigus; assamblee lahendab küsimuse viimase instantsina.

| 12. | Iga nelja aasta järel toimuva uuendamise puhul jätkab lahkuv juhatus jooksvate küsimuste lahendamist kuni uue komitee esimese koosolekuni. |
| --- | --- |

12.

Iga nelja aasta järel toimuva uuendamise puhul jätkab lahkuv juhatus jooksvate küsimuste lahendamist kuni uue komitee esimese koosolekuni.

Artikkel 9

Institutsioonidevahelise koostöö raames võib juhatus volitada presidenti sõlmima koostöölepinguid Euroopa Liidu institutsioonide ja organitega.

Artikkel 10 (2)

| 1. | Moodustatakse eelarverühm, mille ülesanne on abistada juhatust eelarveliste ja finantsiliste eelisõiguste kasutamisel. |
| --- | --- |

1.

Moodustatakse eelarverühm, mille ülesanne on abistada juhatust eelarveliste ja finantsiliste eelisõiguste kasutamisel.

| 2. | Eelarverühma juhatab üks kahest presidendile alluvast asepresidendist. Rühm koosneb üheksast liikmest, kelle määrab ametisse juhatus rühmade ettepanekul. |
| --- | --- |

2.

Eelarverühma juhatab üks kahest presidendile alluvast asepresidendist. Rühm koosneb üheksast liikmest, kelle määrab ametisse juhatus rühmade ettepanekul.

| 3. | Kindlaksmääratud küsimustes võib juhatus oma otsustamisõiguse edasi anda eelarverühmale. |
| --- | --- |

3.

Kindlaksmääratud küsimustes võib juhatus oma otsustamisõiguse edasi anda eelarverühmale.

| 4. | Eelarverühma poolt ühehäälselt vastu võetud otsused esitatakse ilma läbirääkimisteta juhatusele heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

4.

Eelarverühma poolt ühehäälselt vastu võetud otsused esitatakse ilma läbirääkimisteta juhatusele heakskiitmiseks.

| 5. | Eelarverühm osaleb eelarve koostamises ja tagab selle õige täitmise. |
| --- | --- |

5.

Eelarverühm osaleb eelarve koostamises ja tagab selle õige täitmise.

| 6. | Eelarverühma esimees osaleb läbirääkimistes eelarveasutustega ja esitab selle kohta juhatusele aruande. |
| --- | --- |

6.

Eelarverühma esimees osaleb läbirääkimistes eelarveasutustega ja esitab selle kohta juhatusele aruande.

| 7. | Seoses ülesannete täitmisega hõlmab eelarverühma volitus ka presidendi, juhatuse ja komitee nõustamise ning teenistuste kontrolli kohustust. |
| --- | --- |

7.

Seoses ülesannete täitmisega hõlmab eelarverühma volitus ka presidendi, juhatuse ja komitee nõustamise ning teenistuste kontrolli kohustust.

Artikkel 10a (2)

| 1. | Moodustatakse kommunikatsioonirühm, mille ülesanne on töötada välja kommunikatsioonistrateegia ja tagada selle elluviimine. |
| --- | --- |

1.

Moodustatakse kommunikatsioonirühm, mille ülesanne on töötada välja kommunikatsioonistrateegia ja tagada selle elluviimine.

| 2. | Kommunikatsioonirühma juhatab üks kahest presidendile alluvast asepresidendist. Rühm koosneb üheksast liikmest, kelle määrab ametisse juhatus rühmade ettepanekul. |
| --- | --- |

2.

Kommunikatsioonirühma juhatab üks kahest presidendile alluvast asepresidendist. Rühm koosneb üheksast liikmest, kelle määrab ametisse juhatus rühmade ettepanekul.

III PEATÜKK

Eestseisus ja president

Artikkel 11

| 1. | Eestseisus koosneb presidendist ja kahest asepresidendist. |
| --- | --- |

1.

Eestseisus koosneb presidendist ja kahest asepresidendist.

| 2. | Komitee eestseisus kohtub rühmade presidentidega, et valmistada ette juhatuse ja assamblee töö. Vajaduse korral kutsutakse neile koosolekutele ka asjaga seotud eri osakondade juhatajad. |
| --- | --- |

2.

Komitee eestseisus kohtub rühmade presidentidega, et valmistada ette juhatuse ja assamblee töö. Vajaduse korral kutsutakse neile koosolekutele ka asjaga seotud eri osakondade juhatajad.

| 3. | Komitee töö planeerimise raames kohtub eestseisus rühmade presidentide ja eri osakondade juhatajatega vähemalt kaks korda aastas. |
| --- | --- |

3.

Komitee töö planeerimise raames kohtub eestseisus rühmade presidentide ja eri osakondade juhatajatega vähemalt kaks korda aastas.

Artikkel 12

| 1. | President juhatab komitee tööd vastavalt asutamislepingutele ja käesoleva kodukorraga ettenähtud tingimustele. |
| --- | --- |

1.

President juhatab komitee tööd vastavalt asutamislepingutele ja käesoleva kodukorraga ettenähtud tingimustele.

| 2. | President kaasab asepresidendid püsivalt oma tegevusse; ta võib neile usaldada kindlaksmääratud ülesandeid või oma pädevusse kuuluvaid kohustusi. |
| --- | --- |

2.

President kaasab asepresidendid püsivalt oma tegevusse; ta võib neile usaldada kindlaksmääratud ülesandeid või oma pädevusse kuuluvaid kohustusi.

| 3. | President võib usaldada kindlaksmääratud ja tähtajalisi ülesandeid peasekretärile. |
| --- | --- |

3.

President võib usaldada kindlaksmääratud ja tähtajalisi ülesandeid peasekretärile.

| 4. | Presidendil on õigus esindada komiteed selle välissuhetes. Mõnedel juhtudel võib ta selle volituse edasi anda asepresidendile või komitee liikmele. |
| --- | --- |

4.

Presidendil on õigus esindada komiteed selle välissuhetes. Mõnedel juhtudel võib ta selle volituse edasi anda asepresidendile või komitee liikmele.

| 5. | President annab komiteele aru komitee nimel istungite vahepeal tehtust. Nendele aruannetele ei järgne mingit arutelu. |
| --- | --- |

5.

President annab komiteele aru komitee nimel istungite vahepeal tehtust. Nendele aruannetele ei järgne mingit arutelu.

| 6. | Valituks osutununa esitab president täiskoguistungil oma ametiaja tööprogrammi. Lisaks esitab ta ametiaja lõppedes aruande programmi täitmise kohta. |
| --- | --- |

6.

Valituks osutununa esitab president täiskoguistungil oma ametiaja tööprogrammi. Lisaks esitab ta ametiaja lõppedes aruande programmi täitmise kohta.

Assamblee võib neid kahte aruannet arutada.

Artikkel 13 (2)

Kaks asepresidenti on vastavalt eelarverühma ja kommunikatsioonirühma presidendid ning seda funktsiooni täites alluvad nad presidendile.

IV PEATÜKK

Eri osakonnad

Artikkel 14

| 1. | Komiteel on kuus eri osakonda. Täiskoguassamblee võib juhatuse ettepanekul siiski asutada teisi eri osakondi asutamislepingutega hõlmatud valdkondades. |
| --- | --- |

1.

Komiteel on kuus eri osakonda. Täiskoguassamblee võib juhatuse ettepanekul siiski asutada teisi eri osakondi asutamislepingutega hõlmatud valdkondades.

| 2. | Komitee moodustab eri osakonnad pärast uuendamist iga nelja aasta järel asutamisistungil. |
| --- | --- |

2.

Komitee moodustab eri osakonnad pärast uuendamist iga nelja aasta järel asutamisistungil.

| 3. | Eri osakondade nimekirja ja pädevuse võib uuesti läbi vaadata iga nelja aasta järel toimuva uuendamise puhul. |
| --- | --- |

3.

Eri osakondade nimekirja ja pädevuse võib uuesti läbi vaadata iga nelja aasta järel toimuva uuendamise puhul.

Artikkel 15

| 1. | Eri osakondade liikmete arvu määrab komitee vastavalt juhatuse ettepanekule. |
| --- | --- |

1.

Eri osakondade liikmete arvu määrab komitee vastavalt juhatuse ettepanekule.

| 2. | Kõik komitee liikmed, välja arvatud president, peavad olema vähemalt ühe eri osakonna liikmed. |
| --- | --- |

2.

Kõik komitee liikmed, välja arvatud president, peavad olema vähemalt ühe eri osakonna liikmed.

| 3. | Keegi ei tohi kuuluda rohkem kui kahte eri osakonda, välja arvatud juhatuse loaga ja vajadusel tagada liikmesriikide õiglane esindatus. |
| --- | --- |

3.

Keegi ei tohi kuuluda rohkem kui kahte eri osakonda, välja arvatud juhatuse loaga ja vajadusel tagada liikmesriikide õiglane esindatus.

| 4. | Eri osakondade liikmed määrab komitee kaheaastaseks ajavahemikuks võimalusega ametiaega uuendada. |
| --- | --- |

4.

Eri osakondade liikmed määrab komitee kaheaastaseks ajavahemikuks võimalusega ametiaega uuendada.

| 5. | Eri osakonna liikme asendamine teostub samadel tingimustel nagu tema ametissenimetamine. |
| --- | --- |

5.

Eri osakonna liikme asendamine teostub samadel tingimustel nagu tema ametissenimetamine.

Artikkel 16 (2)

| 1. | Osakonna juhatus, mis valitakse kaheks aastaks, koosneb kaheteistkümnest liikmest; üks neist on juhataja ja kolm asejuhatajad, iga rühma kohta üks. |
| --- | --- |

1.

Osakonna juhatus, mis valitakse kaheks aastaks, koosneb kaheteistkümnest liikmest; üks neist on juhataja ja kolm asejuhatajad, iga rühma kohta üks.

| 2. | Eri valdkondade osakondade juhatajad ja teised nende juhatuse liikmed valib komitee. |
| --- | --- |

2.

Eri valdkondade osakondade juhatajad ja teised nende juhatuse liikmed valib komitee.

| 3. | Juhataja ja teised juhatuse liikmed on tagasivalitavad. |
| --- | --- |

3.

Juhataja ja teised juhatuse liikmed on tagasivalitavad.

| 4. | Kolme eri valdkonna osakonna eesistuja vahetub rühmade vahel iga kahe aasta tagant. Üks ja sama rühm ei saa osakonna eesistuja kohta täita kauem kui neljal järjestikusel aastal. |
| --- | --- |

4.

Kolme eri valdkonna osakonna eesistuja vahetub rühmade vahel iga kahe aasta tagant. Üks ja sama rühm ei saa osakonna eesistuja kohta täita kauem kui neljal järjestikusel aastal.

Artikkel 17

| 1. | Eri osakondade ülesanne on koostada arvamus või infoaruanne käsitletavate probleemide kohta vastavalt käesoleva kodukorra artikli 32 sätetele. |
| --- | --- |

1.

Eri osakondade ülesanne on koostada arvamus või infoaruanne käsitletavate probleemide kohta vastavalt käesoleva kodukorra artikli 32 sätetele.

| 2. | Käsitletavate küsimuste lahendamiseks võivad eri osakonnad moodustada enda juures kas uurimis- või redaktsioonirühma või määrata aruandja. Aruandja ülesanne on jälgida arvamuse tulemusi pärast selle vastuvõtmist täiskoguistungil ja teavitada sellest sobival ajal eri osakonda. |
| --- | --- |

2.

Käsitletavate küsimuste lahendamiseks võivad eri osakonnad moodustada enda juures kas uurimis- või redaktsioonirühma või määrata aruandja. Aruandja ülesanne on jälgida arvamuse tulemusi pärast selle vastuvõtmist täiskoguistungil ja teavitada sellest sobival ajal eri osakonda.

| 3. | Aruandjate ja vajaduse korral ka kaasaruandjate ametissenimetamine ning uurimis- ja redaktsioonirühmade moodustamine määratakse kindlaks vastavalt rühmade ettepanekutele. |
| --- | --- |

3.

Aruandjate ja vajaduse korral ka kaasaruandjate ametissenimetamine ning uurimis- ja redaktsioonirühmade moodustamine määratakse kindlaks vastavalt rühmade ettepanekutele.

| 4. | Uurimisrühmad ei tohi olla püsivad struktuurid, välja arvatud erandjuhtumil, mis on eelnevalt juhatuse poolt samaks kaheaastaseks ajavahemikuks kinnitatud. |
| --- | --- |

4.

Uurimisrühmad ei tohi olla püsivad struktuurid, välja arvatud erandjuhtumil, mis on eelnevalt juhatuse poolt samaks kaheaastaseks ajavahemikuks kinnitatud.

Artikkel 18

| 1. | Takistuse korral võib komitee liige lasta ennast uurimisrühmade töö raames esindada asendusliikmel. |
| --- | --- |

1.

Takistuse korral võib komitee liige lasta ennast uurimisrühmade töö raames esindada asendusliikmel.

| 2. | Valitud asendusliikme nimi ja staatus tuleb nõusoleku saamiseks teatada komitee juhatusele. |
| --- | --- |

2.

Valitud asendusliikme nimi ja staatus tuleb nõusoleku saamiseks teatada komitee juhatusele.

| 3. | Asendusliige täidab uurimisrühmas samu ülesandeid, mida täitis see liige, keda ta asendab. |
| --- | --- |

3.

Asendusliige täidab uurimisrühmas samu ülesandeid, mida täitis see liige, keda ta asendab.

V PEATÜKK

Allkomiteed ja peaaruandja

Artikkel 19 (2)

| 1. | Komitee võib erandkorras luua juhatuse algatusel enda juurde allkomiteesid, kelle ülesanne on üldise iseloomuga rangelt horisontaalsetes küsimustes arvamuse eelnõu või infoaruande koostamine ning kõigepealt juhatusele ja seejärel komiteele aruteluks esitamine. |
| --- | --- |

1.

Komitee võib erandkorras luua juhatuse algatusel enda juurde allkomiteesid, kelle ülesanne on üldise iseloomuga rangelt horisontaalsetes küsimustes arvamuse eelnõu või infoaruande koostamine ning kõigepealt juhatusele ja seejärel komiteele aruteluks esitamine.

| 2. | Istungite vahelisel ajal võib juhatus eeldades, et komitee hiljem selle kinnitab, luua allkomiteesid. Allkomitee võib moodustada ainult ühe teema lahendamiseks. Ta lakkab olemast alates hetkest, kui komitee hääletab allkomitee ettevalmistatud arvamuse eelnõu või infoaruannet. |
| --- | --- |

2.

Istungite vahelisel ajal võib juhatus eeldades, et komitee hiljem selle kinnitab, luua allkomiteesid. Allkomitee võib moodustada ainult ühe teema lahendamiseks. Ta lakkab olemast alates hetkest, kui komitee hääletab allkomitee ettevalmistatud arvamuse eelnõu või infoaruannet.

| 3. | Mitme osakonna pädevusse kuuluva probleemi korral moodustatakse asjast huvitatud valdkondade osakondade liikmetest allkomitee. |
| --- | --- |

3.

Mitme osakonna pädevusse kuuluva probleemi korral moodustatakse asjast huvitatud valdkondade osakondade liikmetest allkomitee.

| 4. | Osakondi käsitlevaid eeskirju kohaldatakse samadel alustel ka allkomiteede suhtes. |
| --- | --- |

4.

Osakondi käsitlevaid eeskirju kohaldatakse samadel alustel ka allkomiteede suhtes.

Artikkel 20

Komitee võib määrata peaaruandja kõigi talle läbivaatamiseks esitatud küsimuste osas.

VI PEATÜKK

Vaatlusorganid, konkursid, eksperdid

Artikkel 21

| 1. | Komitee võib moodustada vaatlusorganeid, kui käsitletava küsimuse laad, ulatus ja eripära eeldavad töömeetodite, menetluste ja kasutatavate vahendite erilist paindlikkust. |
| --- | --- |

1.

Komitee võib moodustada vaatlusorganeid, kui käsitletava küsimuse laad, ulatus ja eripära eeldavad töömeetodite, menetluste ja kasutatavate vahendite erilist paindlikkust.

| 2. | Vaatlusorgani loomine sõltub otsusest, mille teeb täiskoguassamblee, kes kinnitab juhatuse poolt vastavalt rühmade ühisele ettepanekule või eri osakonna ettepanekule eelnevalt tehtud otsuse. |
| --- | --- |

2.

Vaatlusorgani loomine sõltub otsusest, mille teeb täiskoguassamblee, kes kinnitab juhatuse poolt vastavalt rühmade ühisele ettepanekule või eri osakonna ettepanekule eelnevalt tehtud otsuse.

| 3. | Otsus, mille kohaselt vaatlusorgan luuakse, peab määratlema selle organi eesmärgi, struktuuri, koosseisu, kestuse ja töökorra. |
| --- | --- |

3.

Otsus, mille kohaselt vaatlusorgan luuakse, peab määratlema selle organi eesmärgi, struktuuri, koosseisu, kestuse ja töökorra.

Artikkel 22

Kui mingit kindlaksmääratud teemat käsitleva küsimuse olulisus seda õigustab, võivad komitee erinevad organid ja tööstruktuurid algatada konkursi lisatöötajate leidmiseks väljastpoolt. Kui nende tulek põhjustab lisakulutusi, peab asjaomane instants esitama komitee juhatusele eelneva loataotluse ja põhjendava programmi, et täpsustada asjaolusid, mille alusel väliskonkurss tundub vajalik.

Artikkel 23

Kui kindlaksmääratud tööde ettevalmistamisel osutub vajalikuks, võib president omal algatusel või rühmade, eri osakondade või aruandjate ettepanekul nimetada ametisse eksperte juhatuse poolt kindlaksmääratud viisil artikli 8 lõike 6 sätete kohaselt.

VII PEATÜKK

Nõuandekomisjonid

Artikkel 24 (2)

| 1. | Komiteel on õigus moodustada nõuandekomisjone. Neisse kuuluvad komitee liikmed ja organiseeritud kodanikuühiskonna nende valdkondade esindajad, keda komitee soovib kaasata. |
| --- | --- |

1.

Komiteel on õigus moodustada nõuandekomisjone. Neisse kuuluvad komitee liikmed ja organiseeritud kodanikuühiskonna nende valdkondade esindajad, keda komitee soovib kaasata.

| 2. | Nende komisjonide loomine sõltub täiskoguassamblee otsusest, mis kinnitab juhatuse poolt vastu võetud otsuse. Otsus, millega need komisjonid luuakse, peab määratlema nende eesmärgi, struktuuri, koosseisu, kestuse ja eeskirjad. |
| --- | --- |

2.

Nende komisjonide loomine sõltub täiskoguassamblee otsusest, mis kinnitab juhatuse poolt vastu võetud otsuse. Otsus, millega need komisjonid luuakse, peab määratlema nende eesmärgi, struktuuri, koosseisu, kestuse ja eeskirjad.

| 3. | Vastavalt käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 sätetele võib luua tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI), millesse kuuluvad komitee liikmed ning söe ja terase sektori ja sellega seotud sektorite kutseorganisatsioonide esindajad. Selle komisjoni esimees on komitee juhatuse liige. Esimees valitakse juhatuse kahekümne viie liikme seast, kellele on viidatud käesoleva kodukorra artikli 3 lõike 2 punktis a. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 sätetele võib luua tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI), millesse kuuluvad komitee liikmed ning söe ja terase sektori ja sellega seotud sektorite kutseorganisatsioonide esindajad. Selle komisjoni esimees on komitee juhatuse liige. Esimees valitakse juhatuse kahekümne viie liikme seast, kellele on viidatud käesoleva kodukorra artikli 3 lõike 2 punktis a.

VIII PEATÜKK

Dialoog Euroopa Liidu ja kolmandate riikide majandus- ja ühiskondlike organisatsioonidega

Artikkel 25

| 1. | Komitee võib juhatuse algatusel olla struktureeritud suhetes majandus- ja sotsiaalnõukogudega, samalaadsete institutsioonidega ning Euroopa Liidu ja kolmandate riikide kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskondlike organisatsioonidega. |
| --- | --- |

1.

Komitee võib juhatuse algatusel olla struktureeritud suhetes majandus- ja sotsiaalnõukogudega, samalaadsete institutsioonidega ning Euroopa Liidu ja kolmandate riikide kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskondlike organisatsioonidega.

| 2. | Lisaks võtab komitee meetmeid, mille eesmärk on soodustada majandus- ja sotsiaalnõukogude või samalaadsete institutsioonide loomist riikides, kus neid veel ei ole. |
| --- | --- |

2.

Lisaks võtab komitee meetmeid, mille eesmärk on soodustada majandus- ja sotsiaalnõukogude või samalaadsete institutsioonide loomist riikides, kus neid veel ei ole.

Artikkel 26

| 1. | Komitee võib juhatuse ettepanekul määrata delegatsioone, et olla suhetes Euroopa Liidu väliste riikide või riikide ühenduste organiseeritud kodanikuühiskonna erinevate majandus- ja sotsiaalüksustega. |
| --- | --- |

1.

Komitee võib juhatuse ettepanekul määrata delegatsioone, et olla suhetes Euroopa Liidu väliste riikide või riikide ühenduste organiseeritud kodanikuühiskonna erinevate majandus- ja sotsiaalüksustega.

| 2. | Komitee ja kandidaatriikide organiseeritud kodanikuühiskonna partnerite vaheline koostöö toimub nõuandvates segakomiteedes, pidades silmas ühendatud nõukogude moodustamist. Selle puudumisel toimub koostöö kontaktrühmades. |
| --- | --- |

2.

Komitee ja kandidaatriikide organiseeritud kodanikuühiskonna partnerite vaheline koostöö toimub nõuandvates segakomiteedes, pidades silmas ühendatud nõukogude moodustamist. Selle puudumisel toimub koostöö kontaktrühmades.

IX PEATÜKK

Rühmad ja kategooriad

Artikkel 27

| 1. | Komitee koosneb kolmest rühmast, kuhu kuuluvad vastavalt tööandjad, palgatöötajad ja muud organiseeritud kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskonnaelu valdkondade esindajad. |
| --- | --- |

1.

Komitee koosneb kolmest rühmast, kuhu kuuluvad vastavalt tööandjad, palgatöötajad ja muud organiseeritud kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskonnaelu valdkondade esindajad.

| 2. | Iga rühm valib endale presidendi ja asepresidendid. Rühmad osalevad komitee ja selle organite töö ettevalmistamises, korraldamises ja kooskõlastamises. Nad annavad neile vajalikku teavet. Igal rühmal on sekretariaat. |
| --- | --- |

2.

Iga rühm valib endale presidendi ja asepresidendid. Rühmad osalevad komitee ja selle organite töö ettevalmistamises, korraldamises ja kooskõlastamises. Nad annavad neile vajalikku teavet. Igal rühmal on sekretariaat.

| 3. | Rühmade presidendid on juhatuse liikmed vastavalt artikli 3 lõike 2 punkti b sätetele. |
| --- | --- |

3.

Rühmade presidendid on juhatuse liikmed vastavalt artikli 3 lõike 2 punkti b sätetele.

| 4. | Rühmade presidendid abistavad komitee eestseisust tegevusprogrammide koostamisel ja vajaduse korral kulude järelevalves. |
| --- | --- |

4.

Rühmade presidendid abistavad komitee eestseisust tegevusprogrammide koostamisel ja vajaduse korral kulude järelevalves.

| 5. | Rühmade presidendid kohtuvad komitee eestseisusega, et anda oma panus juhatuse ja assamblee töö ettevalmistamisse. |
| --- | --- |

5.

Rühmade presidendid kohtuvad komitee eestseisusega, et anda oma panus juhatuse ja assamblee töö ettevalmistamisse.

| 6. | Rühmad teevad assambleele ettepanekuid eri osakondade juhatajate valimiseks vastavalt artikli 6 lõikele 7 ja eri osakondade juhatuste valimiseks vastavalt artiklile 16. |
| --- | --- |

6.

Rühmad teevad assambleele ettepanekuid eri osakondade juhatajate valimiseks vastavalt artikli 6 lõikele 7 ja eri osakondade juhatuste valimiseks vastavalt artiklile 16.

| 7. | Rühmad teevad ettepanekuid juhatuse poolt vastavalt artikli 10 lõikele 1 kehtestatud eelarverühma moodustamiseks. |
| --- | --- |

7.

Rühmad teevad ettepanekuid juhatuse poolt vastavalt artikli 10 lõikele 1 kehtestatud eelarverühma moodustamiseks.

| 8. | Rühmad teevad ettepanekuid assamblee poolt vastavalt artiklitele 21 ja 24 kehtestatud vaatlusorganite ja nõuandekomisjonide moodustamiseks. |
| --- | --- |

8.

Rühmad teevad ettepanekuid assamblee poolt vastavalt artiklitele 21 ja 24 kehtestatud vaatlusorganite ja nõuandekomisjonide moodustamiseks.

| 9. | Rühmad teevad ettepanekuid vastavalt artikli 26 lõigetele 1 ja 2 kehtestatud delegatsioonide ja nõuandvate segakomiteede moodustamiseks. |
| --- | --- |

9.

Rühmad teevad ettepanekuid vastavalt artikli 26 lõigetele 1 ja 2 kehtestatud delegatsioonide ja nõuandvate segakomiteede moodustamiseks.

| 10. | Rühmad teevad ettepanekuid aruandjate ametissenimetamise kohta ning eri osakondade poolt määratud või kehtestatud uurimis- ja redaktsioonirühmade moodustamiseks artikli 17 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

10.

Rühmad teevad ettepanekuid aruandjate ametissenimetamise kohta ning eri osakondade poolt määratud või kehtestatud uurimis- ja redaktsioonirühmade moodustamiseks artikli 17 lõike 3 kohaselt.

| 11. | Käesoleva artikli lõigete 6–10 kohaldamisel võtavad rühmad arvesse liikmesriikide esindatust komitees, erinevaid majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi, pädevust ja hea tava kriteeriume. |
| --- | --- |

11.

Käesoleva artikli lõigete 6–10 kohaldamisel võtavad rühmad arvesse liikmesriikide esindatust komitees, erinevaid majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi, pädevust ja hea tava kriteeriume.

| 12. | Liikmed võivad vabatahtlikkuse alusel liituda ühega rühmadest, tingimusel et selle rühma liikmed tunnistavad tema kõlblikkust. Üks liige saab liituda ainult ühe rühmaga. |
| --- | --- |

12.

Liikmed võivad vabatahtlikkuse alusel liituda ühega rühmadest, tingimusel et selle rühma liikmed tunnistavad tema kõlblikkust. Üks liige saab liituda ainult ühe rühmaga.

| 13. | Peasekretariaat tagab neile liikmetele, kes ei liitu ühegi rühmaga, materiaalse ja tehnilise abi, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks. Nende osalemise uurimisrühmades ja teistes sisemistes struktuurides otsustab komitee president pärast rühmadega konsulteerimist. |
| --- | --- |

13.

Peasekretariaat tagab neile liikmetele, kes ei liitu ühegi rühmaga, materiaalse ja tehnilise abi, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks. Nende osalemise uurimisrühmades ja teistes sisemistes struktuurides otsustab komitee president pärast rühmadega konsulteerimist.

Artikkel 28

| 1. | Komitee liikmed võivad vabatahtlikkuse alusel ümber grupeeruda, moodustades kategooriaid, mis esindavad Euroopa Liidu organiseeritud kodanikuühiskonna erinevaid majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi. |
| --- | --- |

1.

Komitee liikmed võivad vabatahtlikkuse alusel ümber grupeeruda, moodustades kategooriaid, mis esindavad Euroopa Liidu organiseeritud kodanikuühiskonna erinevaid majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi.

| 2. | Üks kategooria võib moodustuda komitee kolme rühma liikmetest. Üks liige saab korraga liituda ainult ühe kategooriaga. |
| --- | --- |

2.

Üks kategooria võib moodustuda komitee kolme rühma liikmetest. Üks liige saab korraga liituda ainult ühe kategooriaga.

| 3. | Kategooria loomine sõltub juhatuse heakskiidust, kes teavitab sellest omakorda assambleed. |
| --- | --- |

3.

Kategooria loomine sõltub juhatuse heakskiidust, kes teavitab sellest omakorda assambleed.

II OSA

KOMITEE TÖÖKORD

I PEATÜKK

Komitee konsulteerimine

Artikkel 29

| 1. | Komitee kutsub kokku president, pidades silmas kas Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni poolt küsitud arvamuste koostamist. |
| --- | --- |

1.

Komitee kutsub kokku president, pidades silmas kas Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni poolt küsitud arvamuste koostamist.

| 2. | Komitee kutsub kokku president juhatuse ettepanekul ja liikmete enamuse nõusolekul, et omal algatusel esitada arvamusi kõigis Euroopa Liidule usaldatud ülesannetega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

2.

Komitee kutsub kokku president juhatuse ettepanekul ja liikmete enamuse nõusolekul, et omal algatusel esitada arvamusi kõigis Euroopa Liidule usaldatud ülesannetega seotud küsimustes.

Artikkel 30

Artikli 29 lõikes 1 nimetatud taotlused arvamuse esitamiseks adresseeritakse komitee presidendile. President korraldab koos juhatusega komitee tööd, võttes niipalju kui võimalik arvesse arvamuse esitamise taotluses kindlaksmääratud tähtaegu.

Artikkel 31

Komitee võib juhatuse ettepanekul otsustada koostada infoaruande kõikvõimalike Euroopa Liidu poliitikaga seotud küsimuste kohta.

II PEATÜKK

Töökorraldus

A.   Eri osakondade töö

Artikkel 32 (1)

| 1. | Arvamuse või infoaruande koostamiseks määrab juhatus vastavate tööde ettevalmistamiseks artikli 8 lõike 4 kohaselt pädeva eri osakonna. Kui teema kuulub üheselt ühe eri osakonna pädevusse, on määramise kohustus presidendil, kes teavitab sellest omakorda juhatust. |
| --- | --- |

1.

Arvamuse või infoaruande koostamiseks määrab juhatus vastavate tööde ettevalmistamiseks artikli 8 lõike 4 kohaselt pädeva eri osakonna. Kui teema kuulub üheselt ühe eri osakonna pädevusse, on määramise kohustus presidendil, kes teavitab sellest omakorda juhatust.

| 2. | Kui pädevaks tunnistatud eriosakond soovib seisukoha võtmiseks kuulda tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI) arvamust või kui nimetatud komisjon soovib eriosakonnale ülesandeks tehtud arvamuse teemal sõna võtta, võib juhatus volitada CCMI-d välja töötama täiendavat arvamust ühes või mitmes arvamusetaotluses nõutud punktis. Juhatus võib sellise otsuse teha ka omal algatusel. Juhatus korraldab komitee töö viisil, mis võimaldab nõuandekomisjonil valmistada oma arvamus ette piisavalt varakult selleks, et eriosakond saaks seda arvesse võtta.
  Üksnes eri osakond on pädev komiteele aru andma. Siiski peab ta oma arvamusele lisama ka nõuandekomisjoni arvamuse. |
| --- | --- |

2.

Kui pädevaks tunnistatud eriosakond soovib seisukoha võtmiseks kuulda tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI) arvamust või kui nimetatud komisjon soovib eriosakonnale ülesandeks tehtud arvamuse teemal sõna võtta, võib juhatus volitada CCMI-d välja töötama täiendavat arvamust ühes või mitmes arvamusetaotluses nõutud punktis. Juhatus võib sellise otsuse teha ka omal algatusel. Juhatus korraldab komitee töö viisil, mis võimaldab nõuandekomisjonil valmistada oma arvamus ette piisavalt varakult selleks, et eriosakond saaks seda arvesse võtta.

Üksnes eri osakond on pädev komiteele aru andma. Siiski peab ta oma arvamusele lisama ka nõuandekomisjoni arvamuse.

| 3. | President teavitab asjaomase eri osakonna juhatajat sellest otsusest ning samuti tähtajast, mille jooksul töö tuleb lõpule viia. |
| --- | --- |

3.

President teavitab asjaomase eri osakonna juhatajat sellest otsusest ning samuti tähtajast, mille jooksul töö tuleb lõpule viia.

| 4. | President teavitab sellest komitee liikmeid, teatades ka kuupäeva, millal asjaomane teema kantakse täiskoguistungi päevakorda. |
| --- | --- |

4.

President teavitab sellest komitee liikmeid, teatades ka kuupäeva, millal asjaomane teema kantakse täiskoguistungi päevakorda.

Artikkel 33

Eri osakonnad ühiselt nõu ei pea.

Artikkel 34

President võib juhatuse nõusolekul anda mõnele eri osakonnale loa ühiskoosolekuks mõne Euroopa Parlamendi või regioonide komitee komisjoniga või komitee mõne teise eri osakonnaga.

Artikkel 35

Käesolevas kodukorras ettenähtud tingimustega hõlmatud eri osakonnad kutsub kokku nende juhataja.

Artikkel 36

| 1. | Eri osakondade koosolekud valmistavad ette nende juhatajad koos juhatusega. |
| --- | --- |

1.

Eri osakondade koosolekud valmistavad ette nende juhatajad koos juhatusega.

| 2. | Koosolekuid juhatab eri osakonna juhataja või tema puudumisel üks asejuhataja. |
| --- | --- |

2.

Koosolekuid juhatab eri osakonna juhataja või tema puudumisel üks asejuhataja.

Artikkel 37

| 1. | Eri osakonna koosolek loetakse otsustusvõimeliseks, kui rohkem kui pooled ametlikult kinnitatud liikmetest on kohal või esindatud. |
| --- | --- |

1.

Eri osakonna koosolek loetakse otsustusvõimeliseks, kui rohkem kui pooled ametlikult kinnitatud liikmetest on kohal või esindatud.

| 2. | Kui kvoorumit ei saavutata, lõpetab juhataja koosoleku ja määrab samaks päevaks uue koosoleku, mis on otsustusvõimeline kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata. |
| --- | --- |

2.

Kui kvoorumit ei saavutata, lõpetab juhataja koosoleku ja määrab samaks päevaks uue koosoleku, mis on otsustusvõimeline kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata.

Artikkel 38

Pidades silmas aruandja ja vajaduse korral kaasaruandja esitatud arvamuse eelnõu, koostab eri osakond arvamuse.

Artikkel 39

| 1. | Eri osakonna arvamus sisaldab ainult tema poolt vastavalt käesoleva kodukorra artiklis 56 ettenähtud menetlusele vastuvõetud tekste. |
| --- | --- |

1.

Eri osakonna arvamus sisaldab ainult tema poolt vastavalt käesoleva kodukorra artiklis 56 ettenähtud menetlusele vastuvõetud tekste.

| 2. | Tagasilükatud muudatusettepanekute tekst on ära toodud lisas koos märkega antud poolthäälte kohta, kui need ettepanekud on kogunud sellise arvu poolthääli, et need moodustavad vähemalt veerandi antud häältest. |
| --- | --- |

2.

Tagasilükatud muudatusettepanekute tekst on ära toodud lisas koos märkega antud poolthäälte kohta, kui need ettepanekud on kogunud sellise arvu poolthääli, et need moodustavad vähemalt veerandi antud häältest.

Artikkel 40

Eri osakonna juhataja edastab eri osakonna arvamuse koos vastavalt artiklile 39 lisatud dokumentidega komitee presidendile ja esitab selle oma juhatuse kaudu viivitamata komiteele. Nende dokumentide saatmine komitee liikmetele peab toimuma õigeaegselt.

Artikkel 41

Eri osakonna iga koosoleku arutelu käigust koostatakse lühendatud protokoll. See esitatakse eri osakonnale heakskiitmiseks.

Artikkel 42

President võib juhatuse – või vajaduse korral assamblee – nõusolekul taotleda eri osakonnalt uut uurimisprotsessi, kui talle tundub, et käesoleva kodukorra arvamuse koostamist käsitlevaid ettekirjutusi ei ole arvestatud, või kui ta peab täiendavaid uuringuid vajalikuks.

Artikkel 43

| 1. | Ilma et see piiraks artikli 17 lõike 2 sätete kohaldamist, toimuvad eri osakondade ettevalmistavad tööd põhimõtteliselt uurimisrühma raames. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks artikli 17 lõike 2 sätete kohaldamist, toimuvad eri osakondade ettevalmistavad tööd põhimõtteliselt uurimisrühma raames.

| 2. | Aruandja, keda abistab vajaduse korral üks või mitu kaasaruandjat ja üks ekspert, uurib tõstatatud küsimust, kogub kokku avaldatud seisukohad ja koostab selle alusel arvamuse eelnõu, mis edastatakse eri osakonna juhatajale. |
| --- | --- |

2.

Aruandja, keda abistab vajaduse korral üks või mitu kaasaruandjat ja üks ekspert, uurib tõstatatud küsimust, kogub kokku avaldatud seisukohad ja koostab selle alusel arvamuse eelnõu, mis edastatakse eri osakonna juhatajale.

| 3. | Uurimisrühmad ei hääleta. |
| --- | --- |

3.

Uurimisrühmad ei hääleta.

B.   Täiskoguistungite töö

Artikkel 44

Assamblee, kuhu kuuluvad kõik komitee liikmed, tuleb kokku erinevate istungite käigus.

Artikkel 45

| 1. | Istungid valmistab ette president koos juhatusega. Töö korraldamiseks koguneb juhatus enne iga istungit ja lõpuks istungi käigus. |
| --- | --- |

1.

Istungid valmistab ette president koos juhatusega. Töö korraldamiseks koguneb juhatus enne iga istungit ja lõpuks istungi käigus.

| 2. | Juhatus võib määrata teatava aja iga arvamuse üldiseks aruteluks täiskoguistungil. |
| --- | --- |

2.

Juhatus võib määrata teatava aja iga arvamuse üldiseks aruteluks täiskoguistungil.

Artikkel 46

| 1. | President saadab juhatuse poolt vastavalt eestseisuse ettepanekule kindlaksmääratud päevakorra projekti, mis on valminud koostöös rühmade presidentidega, vähemalt viisteist päeva enne istungi algust igale komitee liikmele ning Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

1.

President saadab juhatuse poolt vastavalt eestseisuse ettepanekule kindlaksmääratud päevakorra projekti, mis on valminud koostöös rühmade presidentidega, vähemalt viisteist päeva enne istungi algust igale komitee liikmele ning Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

| 2. | Päevakorra projekt esitatakse assambleele kinnitamiseks iga istungi alguses. Kui päevakord on vastu võetud, tuleb selle punkte käsitleda selle istungi jooksul, mille päevakorras nad on. Komitee aruteluks vajalikud dokumendid saadetakse liikmetele artikli 40 kohaselt. |
| --- | --- |

2.

Päevakorra projekt esitatakse assambleele kinnitamiseks iga istungi alguses. Kui päevakord on vastu võetud, tuleb selle punkte käsitleda selle istungi jooksul, mille päevakorras nad on. Komitee aruteluks vajalikud dokumendid saadetakse liikmetele artikli 40 kohaselt.

Artikkel 47

| 1. | Komitee koosolek on otsustusvõimeline, kui vähemalt pooled selle liikmetest on kohal või esindatud. |
| --- | --- |

1.

Komitee koosolek on otsustusvõimeline, kui vähemalt pooled selle liikmetest on kohal või esindatud.

| 2. | Kui kvoorumit ei saavutata, lükkab president koosoleku edasi ja kutsub enda poolt määratud tähtajaks, kuid sama istungi jooksul, kokku uue koosoleku, mis on otsustusvõimeline kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata. |
| --- | --- |

2.

Kui kvoorumit ei saavutata, lükkab president koosoleku edasi ja kutsub enda poolt määratud tähtajaks, kuid sama istungi jooksul, kokku uue koosoleku, mis on otsustusvõimeline kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata.

Artikkel 48

Päevakorra kinnitamisel kuulutab president vajaduse korral välja mõne jooksva küsimuse arutelu.

Artikkel 49

Komitee võib päevakorra projekti muuta, et asuda uurima ühe või mitme rühma poolt kehtiva korra kohaselt esitatud otsuste eelnõusid.

Artikkel 50 (2)

| 1. | President avab koosoleku, juhib arutelu ja jälgib kodukorrast kinnipidamist. Teda abistavad asepresidendid. |
| --- | --- |

1.

President avab koosoleku, juhib arutelu ja jälgib kodukorrast kinnipidamist. Teda abistavad asepresidendid.

| 2. | Presidendi puudumise korral asendavad teda asepresidendid. Asepresidentide puudumisel tagab asenduse juhatuse vanim liige. |
| --- | --- |

2.

Presidendi puudumise korral asendavad teda asepresidendid. Asepresidentide puudumisel tagab asenduse juhatuse vanim liige.

| 3. | Komitee valmistab pädeva osakonna tööde alusel ette aruande assambleele. |
| --- | --- |

3.

Komitee valmistab pädeva osakonna tööde alusel ette aruande assambleele.

| 4. | Asjaomase valdkonna osakonnas ühegi vastuhääleta vastuvõetud teksti puhul võib juhatus teha assambleele ettepaneku hääletada ilma eelneva aruteluta. Seda menetlust rakendatakse siis, kui vähemalt 25 nõunikku ei ole avaldanud sellele vastuseisu. |
| --- | --- |

4.

Asjaomase valdkonna osakonnas ühegi vastuhääleta vastuvõetud teksti puhul võib juhatus teha assambleele ettepaneku hääletada ilma eelneva aruteluta. Seda menetlust rakendatakse siis, kui vähemalt 25 nõunikku ei ole avaldanud sellele vastuseisu.

| 5. | Kui tekst ei saa assamblees häälte enamust, võib komitee president assamblee nõusolekul arvamuse pädevale osakonnale uueks uurimiseks tagasi saata või määrata peaaruandja, kes esitab samal istungil või mõnel teisel istungil uue arvamuse eelnõu. |
| --- | --- |

5.

Kui tekst ei saa assamblees häälte enamust, võib komitee president assamblee nõusolekul arvamuse pädevale osakonnale uueks uurimiseks tagasi saata või määrata peaaruandja, kes esitab samal istungil või mõnel teisel istungil uue arvamuse eelnõu.

Artikkel 51 (2)

| 1. | Muudatusettepanekud tuleb koostada kirjalikult, autorite poolt allkirjastada ja esitada sekretariaati enne istungi algust. |
| --- | --- |

1.

Muudatusettepanekud tuleb koostada kirjalikult, autorite poolt allkirjastada ja esitada sekretariaati enne istungi algust.

| 2. | Assamblee töö paremaks organiseerimiseks määrab juhatus kindlaks muudatusettepanekute esitamise korra. |
| --- | --- |

2.

Assamblee töö paremaks organiseerimiseks määrab juhatus kindlaks muudatusettepanekute esitamise korra.

| 3. | Komitee nõustub muudatusettepaneku esitamisega enne istungi algust, kui sellel on vähemalt viieteistkümne liikme allkiri. |
| --- | --- |

3.

Komitee nõustub muudatusettepaneku esitamisega enne istungi algust, kui sellel on vähemalt viieteistkümne liikme allkiri.

| 4. | Muudatusettepanekus peab olema märgitud, millist teksti osa see käsitleb, ja kommentaariks peab olema lisatud lühike põhjendus. |
| --- | --- |

4.

Muudatusettepanekus peab olema märgitud, millist teksti osa see käsitleb, ja kommentaariks peab olema lisatud lühike põhjendus.

| 5. | Üldreeglina kuulab assamblee iga muudatusettepaneku kohta ära ainult selle autori, ühe oponendi ja ühe aruandja seisukohad. |
| --- | --- |

5.

Üldreeglina kuulab assamblee iga muudatusettepaneku kohta ära ainult selle autori, ühe oponendi ja ühe aruandja seisukohad.

| 6. | Muudatusettepaneku käsitlemise ajal võib aruandja esitada suuliselt nimetatud muudatusettepaneku autori nõusolekul kompromissettepanekuid, mida assambleel palutakse hääletada. |
| --- | --- |

6.

Muudatusettepaneku käsitlemise ajal võib aruandja esitada suuliselt nimetatud muudatusettepaneku autori nõusolekul kompromissettepanekuid, mida assambleel palutakse hääletada.

| 7. | Kui tegemist on vastandliku arvamusega, mille eesmärk on väljendada osakonna arvamusest täiesti erinevat seisukohta, peab juhatus koos asjaomase osakonna juhataja ja aruandjaga hindama, kas seda muudatusettepanekut on võimalik komiteele aruteluks esitada või tuleb otsustada see asjaomase valdkonna osakonnale uueks uurimiseks tagasi saata. |
| --- | --- |

7.

Kui tegemist on vastandliku arvamusega, mille eesmärk on väljendada osakonna arvamusest täiesti erinevat seisukohta, peab juhatus koos asjaomase osakonna juhataja ja aruandjaga hindama, kas seda muudatusettepanekut on võimalik komiteele aruteluks esitada või tuleb otsustada see asjaomase valdkonna osakonnale uueks uurimiseks tagasi saata.

| 8. | Vajaduse korral peab komitee president koos pädeva osakonna juhataja ja aruandjaga tegema komiteele ettepaneku parandusettepanekute uueks käsitlemiseks, et tagada lõpliku teksti ühtsus. |
| --- | --- |

8.

Vajaduse korral peab komitee president koos pädeva osakonna juhataja ja aruandjaga tegema komiteele ettepaneku parandusettepanekute uueks käsitlemiseks, et tagada lõpliku teksti ühtsus.

Artikkel 52 (2)

| 1. | President võib kas omal algatusel või mõne liikme taotlusel kutsuda komiteed seisukohta võtma seoses sõnavõtu kestuse võimaliku piiramise, sõnavõtjate arvu, koosoleku katkestamise või arutelu lõpetamisega. Pärast arutelu lõppu ei saa enam kellelegi sõna anda, välja arvatud seoses pärast hääletamist antavate selgitustega ja presidendi kehtestatud ajavahemiku piires. |
| --- | --- |

1.

President võib kas omal algatusel või mõne liikme taotlusel kutsuda komiteed seisukohta võtma seoses sõnavõtu kestuse võimaliku piiramise, sõnavõtjate arvu, koosoleku katkestamise või arutelu lõpetamisega. Pärast arutelu lõppu ei saa enam kellelegi sõna anda, välja arvatud seoses pärast hääletamist antavate selgitustega ja presidendi kehtestatud ajavahemiku piires.

| 2. | Nõunikul on igal ajal õigus paluda ja saada sõna kodukorda käsitleva ettepaneku esitamiseks. |
| --- | --- |

2.

Nõunikul on igal ajal õigus paluda ja saada sõna kodukorda käsitleva ettepaneku esitamiseks.

Artikkel 53

| 1. | Iga täiskoguistungi kohta koostatakse protokoll, mis esitatakse kinnitamiseks komiteele. |
| --- | --- |

1.

Iga täiskoguistungi kohta koostatakse protokoll, mis esitatakse kinnitamiseks komiteele.

| 2. | President ja komitee peasekretär allkirjastavad protokolli selle lõplikul kujul. |
| --- | --- |

2.

President ja komitee peasekretär allkirjastavad protokolli selle lõplikul kujul.

Artikkel 54

| 1. | Komitee arvamused, välja arvatud juriidilised, sisaldavad ülevaadet komitee põhjendustest ja kogu probleemi käsitlevat seisukohta. |
| --- | --- |

1.

Komitee arvamused, välja arvatud juriidilised, sisaldavad ülevaadet komitee põhjendustest ja kogu probleemi käsitlevat seisukohta.

| 2. | Kogu arvamuse teksti hääletustulemus esitatakse arvamuse eessõnas. Kui hääletus on nimeline, märgitakse ära ka hääletajate nimed. |
| --- | --- |

2.

Kogu arvamuse teksti hääletustulemus esitatakse arvamuse eessõnas. Kui hääletus on nimeline, märgitakse ära ka hääletajate nimed.

| 3. | Täiskoguistungil tagasilükatud muudatusettepanekute tekst ja põhjenduste ülevaade esitatakse koos hääletustulemustega arvamuse lisas, kui need ettepanekud on kogunud sellise arvu poolthääli, mis moodustab vähemalt veerandi antud häältest. Seda tingimust kohaldatakse ka vastandlike arvamuste suhtes. |
| --- | --- |

3.

Täiskoguistungil tagasilükatud muudatusettepanekute tekst ja põhjenduste ülevaade esitatakse koos hääletustulemustega arvamuse lisas, kui need ettepanekud on kogunud sellise arvu poolthääli, mis moodustab vähemalt veerandi antud häältest. Seda tingimust kohaldatakse ka vastandlike arvamuste suhtes.

| 4. | Eri osakonna arvamuse tekst, mis on assamblees vastuvõetud muudatusettepanekute kasuks tagasi lükatud, esitatakse samuti koos hääletustulemustega komitee arvamuse lisas, tingimusel et eri osakonna poolt pakutud arvamuse tekst kogus sellise arvu poolthääli, mis moodustas vähemalt veerandi antud häältest. |
| --- | --- |

4.

Eri osakonna arvamuse tekst, mis on assamblees vastuvõetud muudatusettepanekute kasuks tagasi lükatud, esitatakse samuti koos hääletustulemustega komitee arvamuse lisas, tingimusel et eri osakonna poolt pakutud arvamuse tekst kogus sellise arvu poolthääli, mis moodustas vähemalt veerandi antud häältest.

| 5. | Kui üks komitee juurde vastavalt artiklile 27 moodustatud rühm või üks vastavalt artiklile 28 moodustatud majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi esindav kategooria pooldab seoses assambleele uurimiseks esitatud teemaga erinevat seisukohta, võib nende seisukoht pärast nimelist hääletamist, mis kiidab heaks arutelu sel teemal, olla kokku võetud lühikeses arvamusele lisatud avalduses. |
| --- | --- |

5.

Kui üks komitee juurde vastavalt artiklile 27 moodustatud rühm või üks vastavalt artiklile 28 moodustatud majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi esindav kategooria pooldab seoses assambleele uurimiseks esitatud teemaga erinevat seisukohta, võib nende seisukoht pärast nimelist hääletamist, mis kiidab heaks arutelu sel teemal, olla kokku võetud lühikeses arvamusele lisatud avalduses.

Artikkel 55

| 1. | Komitee vastuvõetud arvamused ja istungi protokoll edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

1.

Komitee vastuvõetud arvamused ja istungi protokoll edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

| 2. | Arvamuste tulemuste kontrollimise tagab aruandja peasekretariaadi kaasabil. |
| --- | --- |

2.

Arvamuste tulemuste kontrollimise tagab aruandja peasekretariaadi kaasabil.

III OSA

ÜLDSÄTTED

I PEATÜKK

Hääletamine

Artikkel 56

| 1. | Hääli väljendatakse kehtiva korra kohaselt sõnadega “poolt”, “vastu” või “erapooletu”. |
| --- | --- |

1.

Hääli väljendatakse kehtiva korra kohaselt sõnadega “poolt”, “vastu” või “erapooletu”.

| 2. | Komitee ja selle organite tekstid või otsused võetakse vastu, välja arvatud käesoleva kodukorraga vastuolus olevate sätete puhul, häälteenamusega, arvestades hääli “poolt” või “vastu”. |
| --- | --- |

2.

Komitee ja selle organite tekstid või otsused võetakse vastu, välja arvatud käesoleva kodukorraga vastuolus olevate sätete puhul, häälteenamusega, arvestades hääli “poolt” või “vastu”.

| 3. | Hääletamine toimub kas avaliku, nimelise või salajase hääletusena. |
| --- | --- |

3.

Hääletamine toimub kas avaliku, nimelise või salajase hääletusena.

| 4. | Muudatusettepaneku nimeline hääletamine on õigustatud siis, kui veerand komitee liikmetest seda nõuab. Lisaks hääletatakse nimeliselt igat terviklikku arvamust, kui vähemalt kümme liiget seda soovib. |
| --- | --- |

4.

Muudatusettepaneku nimeline hääletamine on õigustatud siis, kui veerand komitee liikmetest seda nõuab. Lisaks hääletatakse nimeliselt igat terviklikku arvamust, kui vähemalt kümme liiget seda soovib.

| 5. | Salajane hääletamine toimub siis, kui enamik komitee liikmetest seda nõuab. |
| --- | --- |

5.

Salajane hääletamine toimub siis, kui enamik komitee liikmetest seda nõuab.

| 6. | Kui avaliku või nimelise hääletamise ajal kas täiskoguistungil või eri osakonnas jagunevad poolt- ja vastuhääled võrdselt, omab otsustavat häält koosoleku juhataja. |
| --- | --- |

6.

Kui avaliku või nimelise hääletamise ajal kas täiskoguistungil või eri osakonnas jagunevad poolt- ja vastuhääled võrdselt, omab otsustavat häält koosoleku juhataja.

| 7. | Aruandja heakskiit muudatusettepanekule ei ole põhjenduseks, et seda muudatusettepanekut mitte hääletada. |
| --- | --- |

7.

Aruandja heakskiit muudatusettepanekule ei ole põhjenduseks, et seda muudatusettepanekut mitte hääletada.

II PEATÜKK

Kiirmenetlus ja kirjalik menetlus

Artikkel 57

| 1. | Kui arvamuse esitamise kiireloomulisus on põhjustatud Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni poolt komiteele määratud tähtajast, võib otsustada kiirmenetluse kohaldamise kasuks, kui president peab seda arvamuse õigeaegseks vastuvõtmiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

1.

Kui arvamuse esitamise kiireloomulisus on põhjustatud Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni poolt komiteele määratud tähtajast, võib otsustada kiirmenetluse kohaldamise kasuks, kui president peab seda arvamuse õigeaegseks vastuvõtmiseks vajalikuks.

| 2. | Kui on tegemist kiireloomulisusega komitee tasandil, võib president ilma juhatusega eelnevalt konsulteerimata võtta kohe kõik vajalikud meetmed komitee töö tagamiseks. Ta teavitab sellest juhatuse liikmeid. |
| --- | --- |

2.

Kui on tegemist kiireloomulisusega komitee tasandil, võib president ilma juhatusega eelnevalt konsulteerimata võtta kohe kõik vajalikud meetmed komitee töö tagamiseks. Ta teavitab sellest juhatuse liikmeid.

| 3. | Presidendi poolt võetud meetmed esitatakse komiteele kinnitamiseks järgmise istungi ajal. |
| --- | --- |

3.

Presidendi poolt võetud meetmed esitatakse komiteele kinnitamiseks järgmise istungi ajal.

Artikkel 58

Teatavad komitee arvamused, mis kuuluvad kohustuslikule konsulteerimisele nõukogu või komisjoniga, aga eeldavad üksnes komitee formaalset seisukohta, võib vastu võtta kirjaliku menetluse teel juhatuse otsusega, mis järgneb asjaomase eri osakonna ettepanekule.

Artikkel 59

| 1. | Kui kiireloomulisus on põhjustatud eri osakonnast sõltumatutest viivitustest, võib eri osakonna juhataja komitee presidendi nõusolekul ja koos eri osakonna juhatusega selle töö korraldada erandina käesoleva kodukorra sätetest, mis on seotud eri osakondade töökorraldusega. |
| --- | --- |

1.

Kui kiireloomulisus on põhjustatud eri osakonnast sõltumatutest viivitustest, võib eri osakonna juhataja komitee presidendi nõusolekul ja koos eri osakonna juhatusega selle töö korraldada erandina käesoleva kodukorra sätetest, mis on seotud eri osakondade töökorraldusega.

| 2. | Eri osakonna juhataja poolt võetud meetmed esitatakse eri osakonnale heakskiitmiseks selle järgmisel koosolekul. |
| --- | --- |

2.

Eri osakonna juhataja poolt võetud meetmed esitatakse eri osakonnale heakskiitmiseks selle järgmisel koosolekul.

III PEATÜKK

Puudumine ja esindamine

Artikkel 60

| 1. | Iga komitee liige, kes ei saa osaleda koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, peab koosoleku juhatajat sellest eelnevalt teavitama. |
| --- | --- |

1.

Iga komitee liige, kes ei saa osaleda koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, peab koosoleku juhatajat sellest eelnevalt teavitama.

| 2. | Kui komitee liige on ilma end esindada laskmata ja kehtiva korra kohase põhjenduseta puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt täiskoguistungilt, võib president pärast juhatusega konsulteerimist ja kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda nõukogul tema volitus tühistada. |
| --- | --- |

2.

Kui komitee liige on ilma end esindada laskmata ja kehtiva korra kohase põhjenduseta puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt täiskoguistungilt, võib president pärast juhatusega konsulteerimist ja kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda nõukogul tema volitus tühistada.

| 3. | Kui eri osakonna liige on ilma end esindada laskmata ja kehtiva korra kohase põhjenduseta puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt koosolekult, võib eri osakonna juhataja pärast kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda tal lasta end eri osakonnas välja vahetada. |
| --- | --- |

3.

Kui eri osakonna liige on ilma end esindada laskmata ja kehtiva korra kohase põhjenduseta puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt koosolekult, võib eri osakonna juhataja pärast kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda tal lasta end eri osakonnas välja vahetada.

Artikkel 61

| 1. | Iga komitee liige, kes ei saa istungil või eri osakonna koosolekul osaleda, võib pärast asjaomase juhataja teavitamist oma hääleõiguse kirjalikult delegeerida mõnele teisele komitee või eri osakonna liikmele. |
| --- | --- |

1.

Iga komitee liige, kes ei saa istungil või eri osakonna koosolekul osaleda, võib pärast asjaomase juhataja teavitamist oma hääleõiguse kirjalikult delegeerida mõnele teisele komitee või eri osakonna liikmele.

| 2. | Liige ei tohi täiskoguistungil või eri osakonnas omada rohkem kui üht sel viisil talle delegeeritud häält. |
| --- | --- |

2.

Liige ei tohi täiskoguistungil või eri osakonnas omada rohkem kui üht sel viisil talle delegeeritud häält.

Artikkel 62

| 1. | Iga eri osakonna, uurimisrühma või delegatsiooni liige, kes ei saa osaleda koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, võib pärast asjaomase juhataja teavitamist lasta end otse või läbi oma rühma sekretariaadi esindada mõnel teisel komitee liikmel. |
| --- | --- |

1.

Iga eri osakonna, uurimisrühma või delegatsiooni liige, kes ei saa osaleda koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, võib pärast asjaomase juhataja teavitamist lasta end otse või läbi oma rühma sekretariaadi esindada mõnel teisel komitee liikmel.

| 2. | Esindamise volitus kehtib ainult sellel koosolekul, mille jaoks ta anti. |
| --- | --- |

2.

Esindamise volitus kehtib ainult sellel koosolekul, mille jaoks ta anti.

| 3. | Lisaks võib iga uurimisrühma liige selle rühma loomise hetkel paluda, et teda asendaks mõni teine komitee liige. See asendus kehtib konkreetse teema puhul ja eri osakonnas sellel teemal tehtava töö kestel ega ole tühistatav. |
| --- | --- |

3.

Lisaks võib iga uurimisrühma liige selle rühma loomise hetkel paluda, et teda asendaks mõni teine komitee liige. See asendus kehtib konkreetse teema puhul ja eri osakonnas sellel teemal tehtava töö kestel ega ole tühistatav.

IV PEATÜKK

Tööde avalikustamine ja levitamine

Artikkel 63

| 1. | Komitee avaldab oma arvamused Euroopa Ühenduste Teatajas nõukogu ja komisjoni poolt kindlaksmääratud viisil, olles eelnevalt konsulteerinud juhatusega. |
| --- | --- |

1.

Komitee avaldab oma arvamused Euroopa Ühenduste Teatajas nõukogu ja komisjoni poolt kindlaksmääratud viisil, olles eelnevalt konsulteerinud juhatusega.

| 2. | Komitee, selle juhatuse ja eri osakondade koosseis ja kõik koosseisu muutused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja komitee Interneti-leheküljel. |
| --- | --- |

2.

Komitee, selle juhatuse ja eri osakondade koosseis ja kõik koosseisu muutused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja komitee Interneti-leheküljel.

Artikkel 64

| 1. | Komitee tagab oma otsuste läbipaistvuse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 1 sätetele. |
| --- | --- |

1.

Komitee tagab oma otsuste läbipaistvuse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 1 sätetele.

| 2. | Peasekretäri ülesanne on võtta vajalikke meetmeid, et tagada üldsuse juurdepääs vastavatele dokumentidele. |
| --- | --- |

2.

Peasekretäri ülesanne on võtta vajalikke meetmeid, et tagada üldsuse juurdepääs vastavatele dokumentidele.

| 3. | Iga Euroopa Liidu kodanik võib kirjutada komiteele kirja ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja saada vastuse samas keeles vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 21 kolmandale lõigule. |
| --- | --- |

3.

Iga Euroopa Liidu kodanik võib kirjutada komiteele kirja ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja saada vastuse samas keeles vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 21 kolmandale lõigule.

Artikkel 65

| 1. | Komitee täiskoguistungid ja eri osakondade koosolekud on avalikud. |
| --- | --- |

1.

Komitee täiskoguistungid ja eri osakondade koosolekud on avalikud.

| 2. | Teatavad arutelud, mis ei käsitle nõuandvaid töid, võib asjaomase institutsiooni või organi taotlusel või juhatuse ettepanekul kuulutada komitee otsusega konfidentsiaalseteks. |
| --- | --- |

2.

Teatavad arutelud, mis ei käsitle nõuandvaid töid, võib asjaomase institutsiooni või organi taotlusel või juhatuse ettepanekul kuulutada komitee otsusega konfidentsiaalseteks.

| 3. | Muud koosolekud ei ole avalikud. |
| --- | --- |

3.

Muud koosolekud ei ole avalikud.

Artikkel 66

| 1. | Euroopa institutsioonide liikmed võivad osaleda komitee ja selle organite koosolekutel ning seal sõna võtta. |
| --- | --- |

1.

Euroopa institutsioonide liikmed võivad osaleda komitee ja selle organite koosolekutel ning seal sõna võtta.

| 2. | Teiste organite liikmeid ning institutsioonide ja organite nõuetekohaselt volitatud ametnikke võib kutsuda koosoleku juhataja suunamisel koosolekutel osalema, sõna võtma või küsimustele vastama. |
| --- | --- |

2.

Teiste organite liikmeid ning institutsioonide ja organite nõuetekohaselt volitatud ametnikke võib kutsuda koosoleku juhataja suunamisel koosolekutel osalema, sõna võtma või küsimustele vastama.

V PEATÜKK

Liikmete ja kvestorite tiitlid, privileegid, puutumatus ja põhikiri

Artikkel 67

| 1. | Komitee liikmete tiitel on Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee nõunik. |
| --- | --- |

1.

Komitee liikmete tiitel on Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee nõunik.

| 2. | Asutamislepingule lisatud 8. aprilli 1965. aasta protokolli IV peatüki artikli 11 Euroopa ühenduste privileege ja puutumatust käsitlevaid sätteid kohaldatakse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikmete suhtes. |
| --- | --- |

2.

Asutamislepingule lisatud 8. aprilli 1965. aasta protokolli IV peatüki artikli 11 Euroopa ühenduste privileege ja puutumatust käsitlevaid sätteid kohaldatakse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikmete suhtes.

Artikkel 68

| 1. | Liikmete põhikiri hõlmab nõunike õigusi ja kohustusi, samuti reeglite kogu, millega reguleeritakse nende tegevust ja nende suhteid institutsiooni ja tema teenistustega. |
| --- | --- |

1.

Liikmete põhikiri hõlmab nõunike õigusi ja kohustusi, samuti reeglite kogu, millega reguleeritakse nende tegevust ja nende suhteid institutsiooni ja tema teenistustega.

| 2. | Sellega määratakse ka kindlaks meetmed, mida võib võtta juhul, kui kodukorra või põhikirja vastu eksitakse. |
| --- | --- |

2.

Sellega määratakse ka kindlaks meetmed, mida võib võtta juhul, kui kodukorra või põhikirja vastu eksitakse.

Artikkel 69

Juhatuse ettepanekul valib assamblee igaks kaheaastaseks ajavahemikuks kolm nõunikku, kellel ei ole komitee struktuuris teisi pidevaid kohustusi ja kes moodustavad kvestorite rühma, kellel on järgmised kohustused:

| a) | tagada tagasiside hankimine ning põhikirja täitmise järelevalve; |
| --- | --- |

a)

tagada tagasiside hankimine ning põhikirja täitmise järelevalve;

| b) | koostada ettepanekuid liikmete põhikirja täiendamiseks ja parandamiseks; |
| --- | --- |

b)

koostada ettepanekuid liikmete põhikirja täiendamiseks ja parandamiseks;

| c) | toetada ja teha sobivaid algatusi, mille eesmärk on lahendada võimalikke kahtluse või konflikti olukordi liikmete põhikirja kohaldamise raames; |
| --- | --- |

c)

toetada ja teha sobivaid algatusi, mille eesmärk on lahendada võimalikke kahtluse või konflikti olukordi liikmete põhikirja kohaldamise raames;

| d) | tagada suhtlus komitee liikmete ja peasekretariaadi vahel liikmete põhikirja kohaldamise osas. |
| --- | --- |

d)

tagada suhtlus komitee liikmete ja peasekretariaadi vahel liikmete põhikirja kohaldamise osas.

VI PEATÜKK

Liikmete ametiaja lõppemine, kokkusobimatus

Artikkel 70

| 1. | Komitee liikmete ametiaeg lõpeb siis, kui saab läbi komitee uuendamise hetkel nõukogu poolt kindlaksmääratud nelja-aastane ajavahemik. |
| --- | --- |

1.

Komitee liikmete ametiaeg lõpeb siis, kui saab läbi komitee uuendamise hetkel nõukogu poolt kindlaksmääratud nelja-aastane ajavahemik.

| 2. | Komitee liikme ametiaeg lõpeb ametist lahkumise, õiguste kaotamise, surma, force majeure’i või kokkusobimatuse tekkimisel. |
| --- | --- |

2.

Komitee liikme ametiaeg lõpeb ametist lahkumise, õiguste kaotamise, surma, force majeure’i või kokkusobimatuse tekkimisel.

| 3. | Komitee liikme ülesanded on kokkusobimatud valitsuse, parlamendi, ühenduste institutsiooni, regioonide komitee või Euroopa Investeerimispanga haldusnõukogu liikme või ühendustes tegutseva ametniku või töötaja ülesannetega. |
| --- | --- |

3.

Komitee liikme ülesanded on kokkusobimatud valitsuse, parlamendi, ühenduste institutsiooni, regioonide komitee või Euroopa Investeerimispanga haldusnõukogu liikme või ühendustes tegutseva ametniku või töötaja ülesannetega.

| 4. | Ametist lahkumist kinnitatakse komitee presidendile adresseeritud kirjaga. |
| --- | --- |

4.

Ametist lahkumist kinnitatakse komitee presidendile adresseeritud kirjaga.

| 5. | Õiguste kaotamine toimub käesoleva kodukorra artikli 60 lõikes 2 kindlaksmääratud tingimustel. Kui nõukogu otsustab ametiaja lõpetada, algatab ta asendusmenetluse. |
| --- | --- |

5.

Õiguste kaotamine toimub käesoleva kodukorra artikli 60 lõikes 2 kindlaksmääratud tingimustel. Kui nõukogu otsustab ametiaja lõpetada, algatab ta asendusmenetluse.

| 6. | Ametist lahkumise, surma, force majeure’i või kokkusobimatuse korral teatab komitee president sellest nõukogule, kes sedastab täitmata koha olemasolu ja algatab asendusmenetluse. Kuid ametist lahkumise korral täidab ametist lahkuv liige oma ülesandeid kuni asendaja ametissenimetamise jõustumise kuupäevani, välja arvatud ametist lahkuva liikme vastupidise teate korral. |
| --- | --- |

6.

Ametist lahkumise, surma, force majeure’i või kokkusobimatuse korral teatab komitee president sellest nõukogule, kes sedastab täitmata koha olemasolu ja algatab asendusmenetluse. Kuid ametist lahkumise korral täidab ametist lahkuv liige oma ülesandeid kuni asendaja ametissenimetamise jõustumise kuupäevani, välja arvatud ametist lahkuva liikme vastupidise teate korral.

| 7. | Kõigil käesoleva artikli teises lõigus ettenähtud juhtudel nimetatakse asendaja ametiaja lõpuni jäävaks ajavahemikuks. |
| --- | --- |

7.

Kõigil käesoleva artikli teises lõigus ettenähtud juhtudel nimetatakse asendaja ametiaja lõpuni jäävaks ajavahemikuks.

VII PEATÜKK

Komitee administratsioon

Artikkel 71

| 1. | Komiteed abistab sekretariaat, mis allub peasekretärile, kes täidab oma ülesandeid presidendi alluvuses, kes esindab juhatust. |
| --- | --- |

1.

Komiteed abistab sekretariaat, mis allub peasekretärile, kes täidab oma ülesandeid presidendi alluvuses, kes esindab juhatust.

| 2. | Peasekretär osaleb nõuandva häälega juhatuse koosolekutel, mille kohta ta koostab protokolli. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär osaleb nõuandva häälega juhatuse koosolekutel, mille kohta ta koostab protokolli.

| 3. | Peasekretär annab juhatuse ees vande täita oma ülesandeid täiesti erapooletult ja kohusetruult. |
| --- | --- |

3.

Peasekretär annab juhatuse ees vande täita oma ülesandeid täiesti erapooletult ja kohusetruult.

| 4. | Peasekretär tagab assamblee, juhatuse ja presidendi poolt vastuvõetud otsuste täideviimise vastavalt käesolevale kodukorrale ja annab presidendile iga kolme kuu tagant kirjalikult aru ettenähtud kriteeriumide rakendamisest haldus-, töökorraldus- või personaliküsimuste osas. |
| --- | --- |

4.

Peasekretär tagab assamblee, juhatuse ja presidendi poolt vastuvõetud otsuste täideviimise vastavalt käesolevale kodukorrale ja annab presidendile iga kolme kuu tagant kirjalikult aru ettenähtud kriteeriumide rakendamisest haldus-, töökorraldus- või personaliküsimuste osas.

| 5. | Peasekretär võib oma volitused delegeerida presidendi poolt kindlaksmääratud piirides. |
| --- | --- |

5.

Peasekretär võib oma volitused delegeerida presidendi poolt kindlaksmääratud piirides.

| 6. | Juhatus määrab peasekretäri ettepanekul kindlaks peasekretariaadi töökorralduse, et see tagaks komitee ja tema organite töö ning aitaks tema liikmetel täita oma ülesandeid eelkõige koosolekute korraldamise ja arvamuste koostamise osas. |
| --- | --- |

6.

Juhatus määrab peasekretäri ettepanekul kindlaks peasekretariaadi töökorralduse, et see tagaks komitee ja tema organite töö ning aitaks tema liikmetel täita oma ülesandeid eelkõige koosolekute korraldamise ja arvamuste koostamise osas.

Artikkel 72 (2)

| 1. | Ühenduste ametnike põhikirjaga antud ametisse nimetamise pädevusi kasutavad:






  — | juhatus peasekretäri osas, |
| --- | --- | --- |

1.

Ühenduste ametnike põhikirjaga antud ametisse nimetamise pädevusi kasutavad:

—

juhatus peasekretäri osas,

| — | juhatus AD16, AD15, ja AD14 vastutusala ametnike osas vastavalt peasekretäri ettepanekule, kohaldades ametnike põhikirja artikleid 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51, 78 ja 90 lõiget 1; president põhikirja teiste sätete, kaasa arvatud artikli 90 lõike 2 kohaselt peasekretäri ettepanekul, |
| --- | --- |

—

juhatus AD16, AD15, ja AD14 vastutusala ametnike osas vastavalt peasekretäri ettepanekule, kohaldades ametnike põhikirja artikleid 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51, 78 ja 90 lõiget 1; president põhikirja teiste sätete, kaasa arvatud artikli 90 lõike 2 kohaselt peasekretäri ettepanekul,

| — | president AD13, AD12 ja AD11 vastutusala ametnike osas vastavalt peasekretäri ettepanekule, |
| --- | --- |

—

president AD13, AD12 ja AD11 vastutusala ametnike osas vastavalt peasekretäri ettepanekule,

| — | peasekretär AD vastutusalasse kuuluvate teiste astmete ja AST vastutusala ametnike osas. |
| --- | --- |

—

peasekretär AD vastutusalasse kuuluvate teiste astmete ja AST vastutusala ametnike osas.

| 2. | Ühenduste muude teenistujate suhtes kohaldatava korraga antud teenistuslepingute sõlmimise pädevust kasutavad:






  — | juhatus AD16, AD15, ja AD14 astme ajutiste töötajate osas vastavalt peasekretäri ettepanekule, kohaldades muude teenistujate suhtes kohaldatava korra artikleid 11, 17, 33 ja 48; president korra teiste sätete kohaselt peasekretäri ettepanekul, |
| --- | --- | --- |

2.

Ühenduste muude teenistujate suhtes kohaldatava korraga antud teenistuslepingute sõlmimise pädevust kasutavad:

—

juhatus AD16, AD15, ja AD14 astme ajutiste töötajate osas vastavalt peasekretäri ettepanekule, kohaldades muude teenistujate suhtes kohaldatava korra artikleid 11, 17, 33 ja 48; president korra teiste sätete kohaselt peasekretäri ettepanekul,

| — | president AD13, AD12 ja AD11 astme ajutiste töötajate osas vastavalt peasekretäri ettepanekule, |
| --- | --- |

—

president AD13, AD12 ja AD11 astme ajutiste töötajate osas vastavalt peasekretäri ettepanekule,

| — | peasekretär administraatorite ja abide vastutusala teiste astmete ajutiste töötajate osas, |
| --- | --- |

—

peasekretär administraatorite ja abide vastutusala teiste astmete ajutiste töötajate osas,

| — | peasekretär erinõunike, abiteenistujate, lepinguliste töötajate ja kohapealsete teenistujate osas. |
| --- | --- |

—

peasekretär erinõunike, abiteenistujate, lepinguliste töötajate ja kohapealsete teenistujate osas.

| 3. | Institutsioonile vastavalt ametnike põhikirja artiklile 110 antud pädevusi põhikirja ning ühise kokkuleppega kindlaksmääratud korra rakendussätete osas kasutab president. |
| --- | --- |

3.

Institutsioonile vastavalt ametnike põhikirja artiklile 110 antud pädevusi põhikirja ning ühise kokkuleppega kindlaksmääratud korra rakendussätete osas kasutab president.

| 4. | Juhatus, president ja peasekretär võivad delegeerida neile käesoleva artikliga antud pädevusi. |
| --- | --- |

4.

Juhatus, president ja peasekretär võivad delegeerida neile käesoleva artikliga antud pädevusi.

| 5. | Aktid, mis käsitlevad delegeerimist vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, määravad kindlaks pädevuse ulatuse, piirangud ja tähtaja, samuti pädevate isikute õiguse oma pädevusi edasi delegeerida. |
| --- | --- |

5.

Aktid, mis käsitlevad delegeerimist vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, määravad kindlaks pädevuse ulatuse, piirangud ja tähtaja, samuti pädevate isikute õiguse oma pädevusi edasi delegeerida.

Artikkel 73

| 1. | Esimehe kasutuses on spetsiaalne sekretariaat. |
| --- | --- |

1.

Esimehe kasutuses on spetsiaalne sekretariaat.

| 2. | Selle sekretariaadi töötajad palgatakse eelarve raames ajutiste töötajatena; töölepingute sõlmimise volitust kasutab president. |
| --- | --- |

2.

Selle sekretariaadi töötajad palgatakse eelarve raames ajutiste töötajatena; töölepingute sõlmimise volitust kasutab president.

Artikkel 74

| 1. | Enne iga aasta 1. juunit esitab peasekretär juhatusele järgmise aasta eelarve jaoks komitee kulude ja tulude eelarvestuse. Juhatus koostab komitee kulude ja tulude kalkulatsiooni. Ta edastab selle Euroopa ühenduste finantsmäärusega kindlaksmääratud tingimustel ja tähtajaks. |
| --- | --- |

1.

Enne iga aasta 1. juunit esitab peasekretär juhatusele järgmise aasta eelarve jaoks komitee kulude ja tulude eelarvestuse. Juhatus koostab komitee kulude ja tulude kalkulatsiooni. Ta edastab selle Euroopa ühenduste finantsmäärusega kindlaksmääratud tingimustel ja tähtajaks.

| 2. | Finantsmääruse sätete kohaselt asub komitee president kulude ja tulude kalkulatsiooni täitmisele või laseb seda teha. |
| --- | --- |

2.

Finantsmääruse sätete kohaselt asub komitee president kulude ja tulude kalkulatsiooni täitmisele või laseb seda teha.

Artikkel 75

Komiteele saadetav kirjavahetus adresseeritakse presidendile või peasekretärile.

VIII PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 76

Käesolevas kodukorras nimetatud ametite ja ülesannete puhul kasutatavaid mõisteid kohaldatakse nii nais- kui meessoo suhtes.

Artikkel 77

| 1. | Komitee otsustab liikmete absoluutse häälteenamusega, kas käesolevat kodukorda on vaja uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

1.

Komitee otsustab liikmete absoluutse häälteenamusega, kas käesolevat kodukorda on vaja uuesti läbi vaadata.

| 2. | Kodukorra läbivaatamiseks loob komitee komisjoni. Komitee nimetab peaaruandja, kelle ülesanne on uue kodukorra eelnõu koostamine. |
| --- | --- |

2.

Kodukorra läbivaatamiseks loob komitee komisjoni. Komitee nimetab peaaruandja, kelle ülesanne on uue kodukorra eelnõu koostamine.

| 3. | Uue kodukorra jõustumise kuupäev määratakse kindlaks hetkel, kui komitee selle vastu võtab. |
| --- | --- |

3.

Uue kodukorra jõustumise kuupäev määratakse kindlaks hetkel, kui komitee selle vastu võtab.

Artikkel 78

Käesolev kodukord jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb tema vastuvõtmisele komitee liikmete absoluutse häälteenamusega.

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/40

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2004/789/ÜVJP,

22. november 2004,

Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL PROXIMA) pikendamise kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 25 kolmandat lõiku, artiklit 26 ja artikli 28 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Ohridi raamlepingule on liidu abi aluseks laiem osalemine kõiges, mis on seotud õigusriigi loomisega, kaasa arvatud institutsioonide loomise programmid ja politseitöö, mis peaksid teineteist vastastikku toetama ja tugevdama. Liidu tegevus, mida muu hulgas toetavad CARDS-määruse kohased Euroopa Ühenduse institutsioonide loomise programmid, aitab kaasa üldisele rahu kehtestamisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning toetab liidu üldisi poliitilisi edusamme selles piirkonnas, eriti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Ohridi raamlepingule on liidu abi aluseks laiem osalemine kõiges, mis on seotud õigusriigi loomisega, kaasa arvatud institutsioonide loomise programmid ja politseitöö, mis peaksid teineteist vastastikku toetama ja tugevdama. Liidu tegevus, mida muu hulgas toetavad CARDS-määruse kohased Euroopa Ühenduse institutsioonide loomise programmid, aitab kaasa üldisele rahu kehtestamisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning toetab liidu üldisi poliitilisi edusamme selles piirkonnas, eriti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi.

| (2) | Liit määras rahumeelsete poliitiliste protsesside kindlustamise ja Ohridi raamlepingu täieulatusliku rakendamise toetamiseks Euroopa Liidu eriesindaja, et aidata tagada ELi välistegevuse ühtsus ja tagada rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste kooskõlastamine kõnealuse raamlepingu sätete rakendamiseks ja järjepidevuse kindlustamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Liit määras rahumeelsete poliitiliste protsesside kindlustamise ja Ohridi raamlepingu täieulatusliku rakendamise toetamiseks Euroopa Liidu eriesindaja, et aidata tagada ELi välistegevuse ühtsus ja tagada rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste kooskõlastamine kõnealuse raamlepingu sätete rakendamiseks ja järjepidevuse kindlustamiseks.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu 26. septembril 2001. aastal vastu võetud resolutsioon 1371 (2001) tervitab kõnealust Ohridi raamlepingut ja toetab muu hulgas selle täieulatuslikuks rakendamiseks tehtavaid ELi jõupingutusi. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu 26. septembril 2001. aastal vastu võetud resolutsioon 1371 (2001) tervitab kõnealust Ohridi raamlepingut ja toetab muu hulgas selle täieulatuslikuks rakendamiseks tehtavaid ELi jõupingutusi.

| (4) | Selle huvides, et kaitsta ja edendada tulemusi, mis on saavutatud endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis tänu ELi märkimisväärsetele poliitilistele jõupingutustele ja vahenditele, on EL suurendanud oma osa politseitöös, et aidata täiendavalt saavutada stabiilset ja turvalist keskkonda, mis võimaldaks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusel ellu viia Ohridi raamleping. |
| --- | --- |

(4)

Selle huvides, et kaitsta ja edendada tulemusi, mis on saavutatud endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis tänu ELi märkimisväärsetele poliitilistele jõupingutustele ja vahenditele, on EL suurendanud oma osa politseitöös, et aidata täiendavalt saavutada stabiilset ja turvalist keskkonda, mis võimaldaks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusel ellu viia Ohridi raamleping.

| (5) | Pärast 2001. aasta konflikti on turvalisus endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis pidevalt paranenud. 2004. aastal on stabiilsus veelgi suurenenud. Astutud on samme Ohridi raamlepingu oluliste reformide ettevalmistamiseks ja elluviimiseks ning tehtud jõupingutusi muude esmatähtsate reformidega tegelemiseks, kaasa arvatud õigusriigi loomise valdkonnas. Siiski ei saa välistada olukorra halvenemist, mis tooks kaasa tõsised tagajärjed rahvusvahelisele julgeolekule. Sidudes end jätkuvalt poliitiliste jõupingutuste ja vahendite andmisega, aitab EL seega veelgi enam kindlustada stabiilsust nii endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kui ka kogu piirkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Pärast 2001. aasta konflikti on turvalisus endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis pidevalt paranenud. 2004. aastal on stabiilsus veelgi suurenenud. Astutud on samme Ohridi raamlepingu oluliste reformide ettevalmistamiseks ja elluviimiseks ning tehtud jõupingutusi muude esmatähtsate reformidega tegelemiseks, kaasa arvatud õigusriigi loomise valdkonnas. Siiski ei saa välistada olukorra halvenemist, mis tooks kaasa tõsised tagajärjed rahvusvahelisele julgeolekule. Sidudes end jätkuvalt poliitiliste jõupingutuste ja vahendite andmisega, aitab EL seega veelgi enam kindlustada stabiilsust nii endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kui ka kogu piirkonnas.

| (6) | Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametivõimud kutsusid 16. septembril 2003. aastal ELi üles võtma endale suurem vastutus politseitöös ja seadma postidele ELi politseimissioon (EUPOL PROXIMA). |
| --- | --- |

(6)

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametivõimud kutsusid 16. septembril 2003. aastal ELi üles võtma endale suurem vastutus politseitöös ja seadma postidele ELi politseimissioon (EUPOL PROXIMA).

| (7) | Nõukogu 29. septembril 2003. aasta ühismeetme 2003/681/ÜVJP (1) alusel loodi EUPOL PROXIMA 12-kuuliseks ajavahemikuks 15. detsembrist 2003 kuni 14. detsembrini 2004. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu 29. septembril 2003. aasta ühismeetme 2003/681/ÜVJP (1) alusel loodi EUPOL PROXIMA 12-kuuliseks ajavahemikuks 15. detsembrist 2003 kuni 14. detsembrini 2004.

| (8) | Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi peaminister Hari Kostov saatis 1. oktoobril 2004 kirja peasekretärile/kõrgele esindajale, milles kutsus ELi üles astuma vajalikke samme, et pikendada EUPOL PROXIMA mandaati 12 kuu võrra pärast praeguse mandaadi lõppemist 14. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(8)

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi peaminister Hari Kostov saatis 1. oktoobril 2004 kirja peasekretärile/kõrgele esindajale, milles kutsus ELi üles astuma vajalikke samme, et pikendada EUPOL PROXIMA mandaati 12 kuu võrra pärast praeguse mandaadi lõppemist 14. detsembril 2004.

| (9) | Märkides saavutatud edu, nõustus nõukogu 11. oktoobril 2004 pikendama EUPOL PROXIMA missiooni veel 12 kuu võrra pärast praeguse mandaadi lõppemist 14. detsembril 2004. Nõukogu leppis samuti kokku, et pikendatud missiooni eesmärgiks on tõhusa ja professionaalse Euroopa korrakaitsestandarditele vastava politseiteenistuse väljaarendamise edasine toetamine. ELi Skopjes asuva eriesindaja juhendamisel ja koostöös vastuvõtjariigi valitsusorganitega jätkavad ELi politseieksperdid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi politsei järelevalvet, juhendamist ja nõustamist, keskendudes kesk- ja kõrgema astme juhtkonnale, aidates niiviisi tõhusamalt võidelda organiseeritud kuritegevusega, suurendada üldsuse usaldust korrakaitse vastu, tugevdada õigusriiki ning jätkata abi osutamist piiripolitsei loomisel. |
| --- | --- |

(9)

Märkides saavutatud edu, nõustus nõukogu 11. oktoobril 2004 pikendama EUPOL PROXIMA missiooni veel 12 kuu võrra pärast praeguse mandaadi lõppemist 14. detsembril 2004. Nõukogu leppis samuti kokku, et pikendatud missiooni eesmärgiks on tõhusa ja professionaalse Euroopa korrakaitsestandarditele vastava politseiteenistuse väljaarendamise edasine toetamine. ELi Skopjes asuva eriesindaja juhendamisel ja koostöös vastuvõtjariigi valitsusorganitega jätkavad ELi politseieksperdid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi politsei järelevalvet, juhendamist ja nõustamist, keskendudes kesk- ja kõrgema astme juhtkonnale, aidates niiviisi tõhusamalt võidelda organiseeritud kuritegevusega, suurendada üldsuse usaldust korrakaitse vastu, tugevdada õigusriiki ning jätkata abi osutamist piiripolitsei loomisel.

| (10) | Poliitika- ja julgeolekukomitee peaks EUPOL PROXIMAt poliitiliselt kontrollima ja juhtima selle strateegiat, võttes kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 25 kolmanda lõiguga vastu asjakohaseid otsuseid. Poliitika- ja julgeolekukomiteed tuleks korrapäraselt teavitada kõigist missiooni tahkudest, sealhulgas vajaduse korral Euroopa Liidu eriesindaja ja missiooni juhi/politseiülema infotundide kaudu. |
| --- | --- |

(10)

Poliitika- ja julgeolekukomitee peaks EUPOL PROXIMAt poliitiliselt kontrollima ja juhtima selle strateegiat, võttes kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 25 kolmanda lõiguga vastu asjakohaseid otsuseid. Poliitika- ja julgeolekukomiteed tuleks korrapäraselt teavitada kõigist missiooni tahkudest, sealhulgas vajaduse korral Euroopa Liidu eriesindaja ja missiooni juhi/politseiülema infotundide kaudu.

| (11) | Vastavalt Euroopa Ülemkogu 7.-9. detsembri 2000. aasta Nice'i istungjärgu suunistele tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 18 ja 26 määrata käesoleva ühismeetmega kindlaks peasekretäri/kõrge esindaja osa meetmete rakendamisel, mis kuuluvad poliitika- ja julgeolekukomitee tegevusvaldkonda missiooni poliitilisel kontrollimisel ja strateegilisel juhtimisel kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt Euroopa Ülemkogu 7.-9. detsembri 2000. aasta Nice'i istungjärgu suunistele tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 18 ja 26 määrata käesoleva ühismeetmega kindlaks peasekretäri/kõrge esindaja osa meetmete rakendamisel, mis kuuluvad poliitika- ja julgeolekukomitee tegevusvaldkonda missiooni poliitilisel kontrollimisel ja strateegilisel juhtimisel kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25.

| (12) | Kolmandad riigid peaksid operatsioonis osalema kooskõlas Nice'i Euroopa Ülemkogu suunistega. |
| --- | --- |

(12)

Kolmandad riigid peaksid operatsioonis osalema kooskõlas Nice'i Euroopa Ülemkogu suunistega.

| (13) | Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõige 1 nõuab kogu ühismeetme rakendamise perioodiks ettenähtud lähtesumma avaldamist. Ühenduse eelarvest rahastatavate summade avaldamine näitab seadusandja tahet ja eeldab kulukohustuste assigneeringute kättesaadavust asjaomase eelarveaasta jooksul, |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõige 1 nõuab kogu ühismeetme rakendamise perioodiks ettenähtud lähtesumma avaldamist. Ühenduse eelarvest rahastatavate summade avaldamine näitab seadusandja tahet ja eeldab kulukohustuste assigneeringute kättesaadavust asjaomase eelarveaasta jooksul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Missioon

1.   Käesolevaga pikendab Euroopa Liit Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL PROXIMA) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis 15. detsembrist 2004 kuni 14. detsembrini 2005.

2.   EUPOL PROXIMA tegutseb vastavalt käesoleva ühismeetme artiklis 3 sätestatud missiooni kirjelduse eesmärkidele ja muudele sätetele.

Artikkel 2

Pikenduse planeerimine

1.   Missiooni pikendamise ettevalmistamiseks komplekteerib missiooni praegune politseijuht missiooni sees vajaliku arvu töötajatega töörühma, mis hakkab tegelema missiooni pikendamise vajadustest tulenevate ülesannetega.

2.   Planeerimise käigus viiakse esmajärjekorras läbi riski igakülgne hindamine, mida võidakse vajaduse korral ajakohastada.

3.   Nõukogus heaks kiidetud operatsioonide kontseptsiooni ning poliitika- ja julgeolekukomitee juhiste alusel koostab missiooni praegune juht muudetud operatsioonide kava ja töötab välja kõik EUPOL PROXIMA pikendamiseks vajalikud tehnilised vahendid. Muudetud operatsioonide kava võtab arvesse riski igakülgset hindamist.

4.   Missiooni pikendamise ettevalmistamisel, kaasa arvatud muudetud operatsioonide kava koostamisel, konsulteerib ja kooskõlastab missiooni praegune juht oma tegevust Euroopa komisjoni politseireformi projekti ning Skopjes paikneva OSCE esindusega.

Artikkel 3

Missiooni kirjeldus

Vastavalt Ohridi raamlepingu eesmärkidele, tihedas partnerluses asjaomaste ametiasutustega ning lähtudes õigusriigi loomise laiemast seisukohast, täielikus kooskõlas Euroopa Ühenduse institutsioonide loomise programmi, samuti OSCE ja kahepoolsete programmidega jätkab EUPOL PROXIMA endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi politsei järelevalvet, juhendamist ja nõustamist, keskendudes kesk- ja kõrgema astme juhtkonnale, toetades vastavalt vajadusele:

| — | õigusriigi tugevdamist, kaasa arvatud organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, eriti tundlikes valdkondades; |
| --- | --- |

—

õigusriigi tugevdamist, kaasa arvatud organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, eriti tundlikes valdkondades;

| — | siseministeeriumi, sealhulgas politsei ulatusliku reformi praktilist läbiviimist; |
| --- | --- |

—

siseministeeriumi, sealhulgas politsei ulatusliku reformi praktilist läbiviimist;

| — | piiripolitsei loomist ja sellele operatiivset üleminekut, osana EL laiemast püüdest toetada ühtset piirihaldamist; |
| --- | --- |

—

piiripolitsei loomist ja sellele operatiivset üleminekut, osana EL laiemast püüdest toetada ühtset piirihaldamist;

| — | kohalikku politseid elanike usalduse võitmisel; |
| --- | --- |

—

kohalikku politseid elanike usalduse võitmisel;

| — | suuremat politseialast koostööd naaberriikidega. |
| --- | --- |

—

suuremat politseialast koostööd naaberriikidega.

Artikkel 4

Struktuur

EUPOL PROXIMA struktuur on põhimõtteliselt järgmine:

| a) | Skopjes asuv peakorter, mis koosneb missiooni juhist/politseiülemast ja personalist vastavalt muudetud operatsioonide kavale; |
| --- | --- |

a)

Skopjes asuv peakorter, mis koosneb missiooni juhist/politseiülemast ja personalist vastavalt muudetud operatsioonide kavale;

| b) | üks keskpaigutusrühm siseministeeriumis; |
| --- | --- |

b)

üks keskpaigutusrühm siseministeeriumis;

| c) | mõned endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis asjakohaselt paigutatud rühmad. |
| --- | --- |

c)

mõned endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis asjakohaselt paigutatud rühmad.

Artikkel 5

Missiooni juht/politseiülem

1.   Missiooni juht/politseiülem teostab EUPOL PROXIMA operatiivjuhtimist ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

2.   Missiooni juht/politseiülem kirjutab alla komisjoniga sõlmitavale lepingule.

3.   Kõik politseinikud jäävad asjaomase siseriikliku ametiasutuse alluvusse. Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle EUPOL PROXIMA juhile.

4.   Missiooni juht/politseiülem vastutab personali distsiplinaarkontrolli eest. Lähetuses olevate töötajate suhtes võtavad distsiplinaarmeetmeid asjaomased siseriiklikud või ELi ametiasutused.

Artikkel 6

Töötajad

1.   EUPOL PROXIMA töötajate arv ja pädevus on kooskõlas artiklis 3 ettenähtud missiooni kirjelduse ja artiklis 4 ettenähtud struktuuriga.

2.   Politseiametnikke lähetavad liikmesriigid. Iga liikmesriik katab enda politseiametnike lähetamisega seotud kulud, sealhulgas töötasu, tervisekindlustuse ja muud toetused, välja arvatud päevarahad ning sõidukulud endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja sealt tagasi.

3.   EUPOL PROXIMA võtab vastavalt vajadusele lepingulistel alustel tööle rahvusvahelise tsiviilpersonali ja kohaliku personali.

4.   Toetajariigid või ühenduse institutsioonid võivad vajaduse korral lähetada ka rahvusvahelist tsiviilpersonali. Iga toetajariik või ühenduse institutsioon katab oma töötaja lähetamisega seotud kulud, kaasa arvatud töötasu, tervisekindlustuse, toetused peale päevarahade ning sõidukulud endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja sealt tagasi.

Artikkel 7

Käsuliin

EUPOL PROXIMA struktuuril, mis on osa laiemast Euroopa Liidu lähenemisest õigusriigi põhimõtete toetamisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, peab olema ühtne käsuliin nagu kriisiohjeoperatsioonidel.

| — | Euroopa Liidu eriesindaja annab aru nõukogule peasekretäri/kõrge esindaja kaudu. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu eriesindaja annab aru nõukogule peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.

| — | Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab poliitilist kontrolli ja annab strateegilisi juhendeid. |
| --- | --- |

—

Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab poliitilist kontrolli ja annab strateegilisi juhendeid.

| — | Missiooni juht/politseiülem juhib EUPOL PROXIMAt ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest. |
| --- | --- |

—

Missiooni juht/politseiülem juhib EUPOL PROXIMAt ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

| — | Missiooni juht/politseiülem annab aru peasekretärile/kõrgele esindajale Euroopa Liidu eriesindaja kaudu. |
| --- | --- |

—

Missiooni juht/politseiülem annab aru peasekretärile/kõrgele esindajale Euroopa Liidu eriesindaja kaudu.

| — | Peasekretär/kõrge esindaja annab missiooni juhile/politseiülemale juhendeid Euroopa Liidu eriesindaja kaudu. |
| --- | --- |

—

Peasekretär/kõrge esindaja annab missiooni juhile/politseiülemale juhendeid Euroopa Liidu eriesindaja kaudu.

Artikkel 8

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrollimist ja selle strateegia juhtimist. Nõukogu lubab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteel teha asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune luba sisaldab volitusi nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning kinnitada ja teha muudatusi muudetud operatsioonide kavas ja käsuliinis. Volitused võtta vastu otsuseid operatsiooni eemärkide ja lõpetamise kohta jäävad nõukogule, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja.

2.   ELi eriesindaja annab missiooni politseijuhile kohalikke poliitilisi juhtnööre. ELi eriesindaja tagab koordineerimise teiste ELi osalejatega, samuti suhted vastuvõtjariigi ametiasutuste ja meediakanalitega.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraste ajavahemike järel aru.

4.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab missiooni politseijuhilt korrapäraste ajavahemike järel aruandeid missiooni elluviimise kohta. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib vajaduse korral kutsuda missiooni politseijuhi oma koosolekutele.

Artikkel 9

Kolmandate riikide osalemine

1.   Ilma et see piiraks ELi sõltumatust otsuste vastuvõtmisel ja liidu ühtset institutsioonilist raamistikku, kutsutakse ühinevaid riike ja võidakse kutsuda kolmandaid riike üles toetama EUPOL PROXIMAt tingimusel, et nad katavad oma politseiametnike ja/või rahvusvahelise tsiviilpersonali lähetamise kulud, sealhulgas töötasud, toetused ning sõidukulud endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja sealt tagasi, ning annavad vastavalt vajadusele oma panuse EUPOL PROXIMA tegevuskulude katteks.

2.   Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel ja ühtset institutsioonilist raamistikku, võib kutsuda kolmandaid riike üles operatsioonis osalema.

3.   Nõukogu lubab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteel missiooni politseijuhi ja kriisiohje tsiviilaspektide komitee soovitusel võtta vastu asjakohased otsused pakutava toetuse vastuvõtmise kohta.

4.   EUPOL PROXIMA tegevusse panuse andnud kolmandatel riikidel on operatsioonide igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel ELi liikmesriikidel.

5.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võtab asjakohased meetmed osalemise korra suhtes, sealhulgas kolmandate riikide võimaliku osalemise kohta ühiste kulude finantseerimisel, ja esitab need vajaduse korral nõukogule.

6.   Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkuleppega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 24. Peasekretär/kõrge esinda ja, kes abistab eesistujariiki, võib osalemise korra viimase nimel läbi rääkida.

Artikkel 10

Rahastamine

1.   LMissiooni pikendatud tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma on 15 950 000 eurot, sellest 5 000 000 eurot 2004. aasta eelarvest ja 10 950 000 eurot 2005. aasta eelarvest.

2.   Ühenduse eelarvest rahastatavate kulude suhtes kehtivad järgmised põhimõtted:

| a) | kulusid hallatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele ja eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele selle erandiga, et mis tahes eelmakse ei jää ühenduse omandiks. Kolmandate riikide kodanikel lubatakse teha lepingutele pakkumine; |
| --- | --- |

a)

kulusid hallatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele ja eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele selle erandiga, et mis tahes eelmakse ei jää ühenduse omandiks. Kolmandate riikide kodanikel lubatakse teha lepingutele pakkumine;

| b) | missiooni politseijuht annab oma lepingu raames tehtud toimingute kohta aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all. |
| --- | --- |

b)

missiooni politseijuht annab oma lepingu raames tehtud toimingute kohta aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all.

3.   Rahastamiskorras võetakse arvesse EUPOL PROXIMA operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust ja rühmade koostalitlusvõimet.

Artikkel 11

Ühenduse meetmed

1.   Nõukogu märgib, et komisjon jätkab tegutsemist käesoleva ühismeetme eesmärkide saavutamiseks, tehes seda vajaduse korral asjakohaste ühenduse meetmetega.

2.   Nõukogu märgib samuti, et nii Skopjes kui Brüsselis jätkatakse asjakohaste kooskõlastamismeetmete rakendamist.

Artikkel 12

Salastatud teabe avaldamine

1.   Peasekretäril/kõrgel esindajal on volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega NATOle/KFORile ja käesoleva ühismeetmega liitunud kolmandatele osapooltele ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani “CONFIDENTIEL UE”.

2.   Peasekretäril/kõrgel esindajal on samuti volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega OSCEle vastavalt missiooni operatiivvajadustele ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani “RESTREINT UE”. Selleks koostatakse kohalik kord.

3.   Täpse ja vahetu operatiivvajaduse puhul on peasekretäril/kõrgel esindajal samuti volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega vastuvõtjariigile ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani “CONFIDENTIEL UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse sellist teavet ja selliseid dokumente vastuvõtjariigile kooskõlas menetlustega, mis vastavad tema koostöötasemele Euroopa Liiduga.

4.   Peasekretäril/kõrgel esindajal on volitus avaldada käesoleva ühismeetmega ühinenud kolmandatele osapooltele ELi salastamata dokumente, mis on seotud operatsiooni käsitlevate nõukogu aruteludega, mille kohta vastavalt nõukogu töökorra artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 13

EUPOL PROXIMA personali staatus

1.   EUPOL PROXIMA personali staatus endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kaasa arvatud privileegid, immuniteedid ja lisatagatised, mida on vaja missiooni ülesannete täitmiseks ja tõrgeteta toimimiseks, sätestatakse Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise lepinguga Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL PROXIMA) staatuse ja tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, mille kohta on vastu võetud otsus 2004/75/ÜVJP. (2)

2.   Töötaja lähetanud riik või ühenduse institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete lahendamise eest, juhul kui nõude on esitanud lähetatu või nõue on esitatud temaga seoses, ja menetluse algatamise eest lähetatu suhtes.

Artikkel 14

Jõustumine ja kehtivusaeg

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval ja selle kehtivus lõpeb 14. detsembril 2005.

Artikkel 15

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

(1)  ELT L 249, 1.10.2003, lk 66.

1

(2)  ELT L 16, 23.1.2004, lk 65.

2

---

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/45

---

NÕUKOGU OTSUS 2004/790/ÜVJP,

22. november 2004,

millega pikendatakse otsuse 2003/276/ÜVJP, mis käsitleb ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamist, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamises Albaanias, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 23 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses, (1) eelkõige selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 14. aprillil 2003 võttis nõukogu vastu otsuse 2003/276/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamises Albaanias, (2) mille eesmärk oli ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamine ning mis tegi sel otstarbel kättesaadavaks 820 000 eurot. |
| --- | --- |

(1)

14. aprillil 2003 võttis nõukogu vastu otsuse 2003/276/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamises Albaanias, (2) mille eesmärk oli ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamine ning mis tegi sel otstarbel kättesaadavaks 820 000 eurot.

| (2) | Mõnda eesmärki ei olnud võimalik täita 31. oktoobriks 2004, st nõukogu otsuse 2003/276/ÜVJP kehtivusaja lõpuks, ning teisi eesmärke tuleks pärast kõnealust kuupäeva konsolideerida ja laiendada. Kõnealune projekt on mitmeaastane projekt, mis kestab neli aastat. |
| --- | --- |

(2)

Mõnda eesmärki ei olnud võimalik täita 31. oktoobriks 2004, st nõukogu otsuse 2003/276/ÜVJP kehtivusaja lõpuks, ning teisi eesmärke tuleks pärast kõnealust kuupäeva konsolideerida ja laiendada. Kõnealune projekt on mitmeaastane projekt, mis kestab neli aastat.

| (3) | Seepärast tuleks otsuse 2003/276/ÜVJP kehtivust pikendada ja nimetatud otsust muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsuse 2003/276/ÜVJP kehtivust pikendada ja nimetatud otsust muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2003/276/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõikes 1 asendatakse lähtesumma “820 000 eurot” summaga “1 320 000 eurot”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõikes 1 asendatakse lähtesumma “820 000 eurot” summaga “1 320 000 eurot”.

| 2. | Artikli 4 lõike 1 teine lause asendatakse lausega “Selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2005”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 4 lõike 1 teine lause asendatakse lausega “Selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2005”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2004.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

(1)  EÜT L 191, 19.7.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 99, 17.4.2003, lk 60.

2

---

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/46

---

NÕUKOGU OTSUS 2004/791/ÜVJP,

22. november 2004,

millega pikendatakse otsuse 2002/842/ÜVJP, mis käsitleb ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamist, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva kogunemise ja leviku vastases võitluses Kagu-Euroopas, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP, (1) eelkõige selle artiklit 6, koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 21. oktoobril 2002 võttis nõukogu vastu otsuse 2002/842/ÜVJP, (2) mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses Kagu-Euroopas, mille eesmärk oli ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamine ning mis tegi sel otstarbel kättesaadavaks 200 000 eurot. |
| --- | --- |

(1)

21. oktoobril 2002 võttis nõukogu vastu otsuse 2002/842/ÜVJP, (2) mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses Kagu-Euroopas, mille eesmärk oli ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamine ning mis tegi sel otstarbel kättesaadavaks 200 000 eurot.

| (2) | Mõnda eesmärki ei olnud võimalik täita 31. detsembriks 2004, st otsuse 2002/842/ÜVJP kehtivusaja lõpuks, ning teisi eesmärke tuleks pärast kõnealust kuupäeva konsolideerida ja laiendada. Kõnealune projekt on mitmeaastane projekt. |
| --- | --- |

(2)

Mõnda eesmärki ei olnud võimalik täita 31. detsembriks 2004, st otsuse 2002/842/ÜVJP kehtivusaja lõpuks, ning teisi eesmärke tuleks pärast kõnealust kuupäeva konsolideerida ja laiendada. Kõnealune projekt on mitmeaastane projekt.

| (3) | Seepärast tuleks otsuse 2002/842/ÜVJP kehtivust pikendada ja nimetatud otsust muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsuse 2002/842/ÜVJP kehtivust pikendada ja nimetatud otsust muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2002/842/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõikes 1 asendatakse lähtesumma “300 000 eurot” summaga “330 000 eurot”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõikes 1 asendatakse lähtesumma “300 000 eurot” summaga “330 000 eurot”.

| 2. | Artikli 4 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega: “Selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2005.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 4 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega: “Selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2005.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

(1)  EÜT L 191, 19.7.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 289, 26.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2003/807/ÜVJP (ELT L 302, 20.11.2003, lk 39).

2

---

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/47

---

NÕUKOGU OTSUS 2004/792/ÜVJP,

22. november 2004,

millega pikendatakse otsuse 1999/730/ÜVJP, millega rakendatakse ühismeedet 1999/34/ÜVJP, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses Kambodžas, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 23 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1998. aasta ühismeedet 1999/34/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses, (1) eelkõige selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 15. novembril 1999. aastal võttis nõukogu vastu otsuse 1999/730/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses Kambodžas, (2) ning mille eesmärk oli rakendada ühismeedet 1999/34/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

15. novembril 1999. aastal võttis nõukogu vastu otsuse 1999/730/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses Kambodžas, (2) ning mille eesmärk oli rakendada ühismeedet 1999/34/ÜVJP.

| (2) | Mõnda eesmärki ei olnud võimalik täita 15. novembriks 2004, st otsuse 1999/730/ÜVJP kehtivusaja lõpuks, ning teisi eesmärke tuleks pärast kõnealust kuupäeva konsolideerida ja laiendada. Kõnealune projekt on mitmeaastane projekt. |
| --- | --- |

(2)

Mõnda eesmärki ei olnud võimalik täita 15. novembriks 2004, st otsuse 1999/730/ÜVJP kehtivusaja lõpuks, ning teisi eesmärke tuleks pärast kõnealust kuupäeva konsolideerida ja laiendada. Kõnealune projekt on mitmeaastane projekt.

| (3) | Seepärast tuleks otsuse 1999/730/ÜVJP kehtivust pikendada ja nimetatud otsust muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsuse 1999/730/ÜVJP kehtivust pikendada ja nimetatud otsust muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 1999/730/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõikes 1 asendatakse lähtesumma “1 436 953 eurot” summaga “1 375 565 eurot”; |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõikes 1 asendatakse lähtesumma “1 436 953 eurot” summaga “1 375 565 eurot”;

| 2) | Artikli 4 teises lõigus asendatakse sõnad “15. novembrini 2004” sõnadega “15. novembrini 2005”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 teises lõigus asendatakse sõnad “15. novembrini 2004” sõnadega “15. novembrini 2005”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 16. novembril 2004.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

(1)  EÜT L 9, 15.1.1999, lk 1.

1

(2)  EÜT L 294, 16.11.1999, lk 5.

2

---

24.11.2004

| 24.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/s3

---

1. november 2004 – EUR-Lexi uus versioon!

europa.eu.int/eur-lex/lex/

Uus sait ühendab CELEXi teenused ning võimaldab vaba ja mugavat juurdepääsu 20 keeles suurimale EL õiguse dokumentide andmebaasile.

---