# Euroopa Liidu L 355/1. d

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 355 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide1. detsember 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 355

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide1. detsember 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2051/2004, 25. oktoober 2004, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte | 4 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2054/2004, 29. november 2004, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 seoses riikide ja territooriumide loeteluga (
  1
  ) | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2055/2004, 30. november 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2056/2004, 30. november 2004, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. detsember 2004 | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2057/2004, 30. november 2004, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. detsember 2004 | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2058/2004, 30. november 2004, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 24 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2051/2004, 25. oktoober 2004, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte

4

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2054/2004, 29. november 2004, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 seoses riikide ja territooriumide loeteluga (
  1
  )

1

14

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2055/2004, 30. november 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2056/2004, 30. november 2004, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. detsember 2004

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2057/2004, 30. november 2004, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. detsember 2004

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2058/2004, 30. november 2004, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 1.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2051/2004,

25. oktoober 2004,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

võttes arvesse regioonide komitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta (3) sisaldab sätteid keskuse töökorralduse, eelkõige selle haldusnõukogu kohta. Neid sätteid on korduvalt muudetud pärast igakordset uute liikmesriikide ühinemist uute liikmete lisandumisel haldusnõukogusse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta (3) sisaldab sätteid keskuse töökorralduse, eelkõige selle haldusnõukogu kohta. Neid sätteid on korduvalt muudetud pärast igakordset uute liikmesriikide ühinemist uute liikmete lisandumisel haldusnõukogusse.

| (2) | 2001. aastal teostati Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (edaspidi “keskus”) välishinnang. Komisjoni vastuses ja selle põhjal haldusnõukogu koostatud tegevuskavas rõhutatakse vajadust kohandada määruse (EMÜ) nr 337/75 sätteid, et säilitada keskuse ja selle haldusstruktuuride töö tõhusus ja tulemuslikkus. |
| --- | --- |

(2)

2001. aastal teostati Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (edaspidi “keskus”) välishinnang. Komisjoni vastuses ja selle põhjal haldusnõukogu koostatud tegevuskavas rõhutatakse vajadust kohandada määruse (EMÜ) nr 337/75 sätteid, et säilitada keskuse ja selle haldusstruktuuride töö tõhusus ja tulemuslikkus.

| (3) | Euroopa Parlament on palunud komisjonil läbi vaadata agentuuride nõukogude koosseisud ja töömeetodid ning esitada asjakohased ettepanekud. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament on palunud komisjonil läbi vaadata agentuuride nõukogude koosseisud ja töömeetodid ning esitada asjakohased ettepanekud.

| (4) | Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuri, keskuse ja Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi haldusnõukogud on komisjonile esitanud ühisarvamuse haldusnõukogude haldamise ja toimimise kohta tulevikus. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuri, keskuse ja Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi haldusnõukogud on komisjonile esitanud ühisarvamuse haldusnõukogude haldamise ja toimimise kohta tulevikus.

| (5) | Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuri, keskuse ja Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi kolmepoolsel alusel põhinev haldamine, kus on esindatud asjaomased valitsused, tööandjate ja töövõtjate organisatsioonid, on nimetatud institutsioonide edukuse põhialus. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuri, keskuse ja Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi kolmepoolsel alusel põhinev haldamine, kus on esindatud asjaomased valitsused, tööandjate ja töövõtjate organisatsioonid, on nimetatud institutsioonide edukuse põhialus.

| (6) | Tööturu osapoolte osalemine kõnealuse kolme ühenduse organi haldamisel loob erilised tingimused, mis eeldab nende toimimist ühiseeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Tööturu osapoolte osalemine kõnealuse kolme ühenduse organi haldamisel loob erilised tingimused, mis eeldab nende toimimist ühiseeskirjade kohaselt.

| (7) | Valitsuste esindajatest ning tööandjate ning töövõtjate organisatsioonide esindajatest koosnev kolmepoolne nõukogu ja koordinaatori nimetamine tööandjate ja töövõtjate rühmadele on osutunud väga oluliseks. Seega tuleks kõnealune kord ametlikult kehtestada ning laiendada seda samuti valitsuste rühmale. |
| --- | --- |

(7)

Valitsuste esindajatest ning tööandjate ning töövõtjate organisatsioonide esindajatest koosnev kolmepoolne nõukogu ja koordinaatori nimetamine tööandjate ja töövõtjate rühmadele on osutunud väga oluliseks. Seega tuleks kõnealune kord ametlikult kehtestada ning laiendada seda samuti valitsuste rühmale.

| (8) | Igast liikmesriigist kolmepoolse esindatuse olemasolu tagab suuremate huvirühmade kaasamise ja kutseõppe küsimustele iseloomuliku süsteemide ja lähenemiste mitmekesisuse arvestamise. |
| --- | --- |

(8)

Igast liikmesriigist kolmepoolse esindatuse olemasolu tagab suuremate huvirühmade kaasamise ja kutseõppe küsimustele iseloomuliku süsteemide ja lähenemiste mitmekesisuse arvestamise.

| (9) | On vajalik arvestada praktiliste tagajärgedega keskuse tegevusele seoses liidu tulevase laienemisega. Keskuse haldusnõukogu koosseisu ja toimimist tuleks kohandada, võttes arvesse uute liikmesriikide ühinemist. |
| --- | --- |

(9)

On vajalik arvestada praktiliste tagajärgedega keskuse tegevusele seoses liidu tulevase laienemisega. Keskuse haldusnõukogu koosseisu ja toimimist tuleks kohandada, võttes arvesse uute liikmesriikide ühinemist.

| (10) | Haldusnõukogu kodukorras ettenähtud bürood tuleb tugevdada, et tagada keskuse toimimise järjepidevus ja otsuste tegemise tõhusus. Büroo koosseisus peaks jätkuvalt peegelduma haldusnõukogu kolmepoolne struktuur. |
| --- | --- |

(10)

Haldusnõukogu kodukorras ettenähtud bürood tuleb tugevdada, et tagada keskuse toimimise järjepidevus ja otsuste tegemise tõhusus. Büroo koosseisus peaks jätkuvalt peegelduma haldusnõukogu kolmepoolne struktuur.

| (11) | Asutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk kõikide toimingute puhul naiste ja meeste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. Seetõttu on asjakohane võtta vastu haldusnõukogus ja büroos meeste ja naiste võrdset esindatust soodustavad sätted. |
| --- | --- |

(11)

Asutamislepingu artikli 3 kohaselt on ühenduse eesmärk kõikide toimingute puhul naiste ja meeste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. Seetõttu on asjakohane võtta vastu haldusnõukogus ja büroos meeste ja naiste võrdset esindatust soodustavad sätted.

| (12) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 337/75 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 337/75 vastavalt muuta.

| (13) | Asutamislepingus ei nähta käesoleva määruse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale asutamislepingu artiklis 308 sätestatute, |
| --- | --- |

(13)

Asutamislepingus ei nähta käesoleva määruse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale asutamislepingu artiklis 308 sätestatute,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 337/75 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Oma ülesannete täitmisel sõlmib keskus vajalikke sidemeid, eelkõige nii avaliku kui erasektori siseriiklike ja rahvusvaheliste erialaasutustega, ametivõimudega ja haridusasutustega ning töövõtjate ja tööandjate organisatsioonidega. Eelkõige tagab keskus asjakohase koostöö Euroopa Koolitusfondiga, sealjuures oma eesmärkidest kõrvale kaldumata.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Oma ülesannete täitmisel sõlmib keskus vajalikke sidemeid, eelkõige nii avaliku kui erasektori siseriiklike ja rahvusvaheliste erialaasutustega, ametivõimudega ja haridusasutustega ning töövõtjate ja tööandjate organisatsioonidega. Eelkõige tagab keskus asjakohase koostöö Euroopa Koolitusfondiga, sealjuures oma eesmärkidest kõrvale kaldumata.”

| 2. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 4
  1.   Keskusesse kuuluvad:






  a) | haldusnõukogu; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 4

1.   Keskusesse kuuluvad:

a)

haldusnõukogu;

| b) | büroo; |
| --- | --- |

b)

büroo;

| c) | direktor. |
| --- | --- |

c)

direktor.

2.   Haldusnõukogusse kuuluvad:

| a) | üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige; |
| --- | --- |

a)

üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige;

| b) | üks iga liikmesriigi tööandjate organisatsioone esindav liige; |
| --- | --- |

b)

üks iga liikmesriigi tööandjate organisatsioone esindav liige;

| c) | üks iga liikmesriigi töövõtjate organisatsioone esindav liige; |
| --- | --- |

c)

üks iga liikmesriigi töövõtjate organisatsioone esindav liige;

| d) | kolm komisjoni esindavat liiget. |
| --- | --- |

d)

kolm komisjoni esindavat liiget.

Esimese lõigu punktides a, b ja c märgitud liikmed nimetab nõukogu liikmesriikide, tööandjate organisatsioonide ning töövõtjate organisatsioonide esitatud kandidaatide nimekirjade põhjal.

Komisjon nimetab liikmed, kes teda esindavad.

Nõukogu avaldab haldusnõukogu liikmete nimekirja Euroopa Liidu Teatajas ja keskuse veebilehel.

3.   Liikmete ametiaeg on kolm aastat. Liikme võib uuesti ametisse nimetada. Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed ametisse kuni nende tagasinimetamiseni või asendamiseni.

4.   Haldusnõukogu valib lõikes 5 nimetatud kolmest rühmast ja komisjoni esindajate hulgast kaheks aastaks, tähtaja pikendamise võimalusega, esimehe ja kolm aseesimeest.

5.   Valitsuste esindajad ning tööandjate organisatsioonide ja töövõtjate organisatsioonide esindajad moodustavad igaüks oma haldusnõukogu siseselt toimiva rühma. Iga rühm määrab koordinaatori. Tööandjate ning töövõtjate rühmade koordinaatorid esindavad vastavalt oma organisatsioone Euroopa tasandil ja osalevad haldusnõukogu istungitel, omamata hääleõigust.

6.   Esimees kutsub haldusnõukogu kokku kord aastas. Esimees kutsub kokku täiendavad koosolekud vähemalt ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel.

7.   Haldusnõukogu otsused võetakse vastu liikmete absoluutse häälteenamusega.

8.   Haldusnõukogu moodustab büroo. Büroosse kuuluvad haldusnõukogu esimees ja kolm aseesimeest, iga lõikes 5 osutatud rühma koordinaator ja veel üks komisjoni talituste esindaja.

9.   Liikmesriigid, lõikes 2 nimetatud organisatsioonid, nõukogu, komisjon ja haldusnõukogu püüavad, igaüks vastavalt oma pädevusele, tagada mees- ja naiskandidaatide võrdset esindatust lõikes 2 osutatud nimetamisteks, lõikes 4 osutatud valimisteks ja lõikes 8 osutatud nimetamisteks.

10.   Büroo jälgib haldusnõukogu poolt volitatuna haldusnõukogu otsuste rakendamist ja võtab kõik vajalikud meetmed keskuse töö korraldamiseks haldusnõukogu istungite vaheajal, välja arvatud artikli 6 lõikes 1, artikli 8 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 1 osutatu korral, ilma et see piiraks direktori artiklites 7 ja 8 sätestatud ülesandeid.

11.   Haldusnõukogu otsustab büroo iga-aastaste istungite kava. Esimees kutsub kokku büroo lisakohtumised selle liikmete taotlusel.

12.   Büroo võtab otsused vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei ole võimalik saavutada, edastab büroo küsimuse haldusnõukogule otsustamiseks.”

| 3. | Artikli 7 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  “1.   Direktor vastutab keskuse juhtimise eest ja viib ellu haldusnõukogu ja büroo otsused. Ta on keskuse seaduslik esindaja.
  2.   Direktor valmistab ette ja korraldab haldusnõukogu ja büroo tööd ning tagab koosolekuteks sekretariaadi töö.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 7 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

“1.   Direktor vastutab keskuse juhtimise eest ja viib ellu haldusnõukogu ja büroo otsused. Ta on keskuse seaduslik esindaja.

2.   Direktor valmistab ette ja korraldab haldusnõukogu ja büroo tööd ning tagab koosolekuteks sekretariaadi töö.”

| 4. | Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Direktori esitatud eelnõu alusel võtab haldusnõukogu kokkuleppel komisjoni talitustega vastu keskmise tähtajaga prioriteedid ja aasta tööprogrammi. Programmis võetakse arvesse ühenduse institutsioonide poolt osutatud esmavajadusi.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Direktori esitatud eelnõu alusel võtab haldusnõukogu kokkuleppel komisjoni talitustega vastu keskmise tähtajaga prioriteedid ja aasta tööprogrammi. Programmis võetakse arvesse ühenduse institutsioonide poolt osutatud esmavajadusi.”

| 5. | Mõnedes keeleversioonides on eestikeelsele haldusnõukogule vastav sõna asendatud sobivama vastega. See muudatus ei puuduta eestikeelset teksti. |
| --- | --- |

5.

Mõnedes keeleversioonides on eestikeelsele haldusnõukogule vastav sõna asendatud sobivama vastega. See muudatus ei puuduta eestikeelset teksti.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. oktoober 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

R. VERDONK

---

(1)  Arvamus on esitatud 31. märtsil 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 112, 30.4.2004, lk 53.

2

(3)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1655/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 41).

3

---

| 1.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/4

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2052/2004,

22. november 2004,

millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (“algmäärus”), eriti selle artiklit 13,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Jõusolevad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas pärast aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 964/2003 (edaspidi “esialgne määrus”) muu hulgas 58,6 % lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevate ning CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931199), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931999), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993098) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999098) alla kuuluvate põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), välisläbimõõduga kuni 609,6 mm, impordi suhtes (2). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas pärast aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 964/2003 (edaspidi “esialgne määrus”) muu hulgas 58,6 % lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevate ning CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931199), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931999), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993098) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999098) alla kuuluvate põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), välisläbimõõduga kuni 609,6 mm, impordi suhtes (2).

2.   Algatamine

| (2) | Komisjoni käsutuses olid piisavad ja esmapilgul usutavad tõendid teatavate HRVst pärit toruliitmike suhtes kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise kohta Indoneesia kaudu ümberlaadimise ja ebaõige päritolumaa deklareerimise abil. Komisjonil õnnestus piisavaid tõendeid Indoneesiat puudutava menetluse algatamiseks saada üksnes liikmesriigi tolliasutusele esitatud järelepärimise teel, millest selgus, et kaubad ei olnud pärit Indoneesiast. Seepärast otsustas komisjon omal algatusel alustada uurimist vastavalt algmääruse artiklile 13. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni käsutuses olid piisavad ja esmapilgul usutavad tõendid teatavate HRVst pärit toruliitmike suhtes kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise kohta Indoneesia kaudu ümberlaadimise ja ebaõige päritolumaa deklareerimise abil. Komisjonil õnnestus piisavaid tõendeid Indoneesiat puudutava menetluse algatamiseks saada üksnes liikmesriigi tolliasutusele esitatud järelepärimise teel, millest selgus, et kaubad ei olnud pärit Indoneesiast. Seepärast otsustas komisjon omal algatusel alustada uurimist vastavalt algmääruse artiklile 13.

| (3) | Vastavalt mõningatele 2003. aasta kestel tehtud uurimistele ühe liikmesriigi tolliasutuste poolt saadi esmapilgul usutavad tõendid, millest ilmnes eelkõige, et seoses impordiga kõnealusesse liikmesriiki oli avastatud praktika, mille kohaselt tegelikult HRVst lähetatud ja pärinevate partiide päritolumaana deklareeriti Indoneesia. Eurostati andmete kohaselt moodustas Indoneesiast pärinevana deklareeritud import sellesse liikmesriiki kaks kolmandikku Indoneesiast pärinevana deklareeritud impordist ühendusse 2003. aastal. Impordi oluline kasv pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes näis kaubandusstruktuuri muutumisena, millel puudus muu piisav põhjendus või majanduslik õigustus kui HRVst pärinevate toruliitmike suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt mõningatele 2003. aasta kestel tehtud uurimistele ühe liikmesriigi tolliasutuste poolt saadi esmapilgul usutavad tõendid, millest ilmnes eelkõige, et seoses impordiga kõnealusesse liikmesriiki oli avastatud praktika, mille kohaselt tegelikult HRVst lähetatud ja pärinevate partiide päritolumaana deklareeriti Indoneesia. Eurostati andmete kohaselt moodustas Indoneesiast pärinevana deklareeritud import sellesse liikmesriiki kaks kolmandikku Indoneesiast pärinevana deklareeritud impordist ühendusse 2003. aastal. Impordi oluline kasv pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes näis kaubandusstruktuuri muutumisena, millel puudus muu piisav põhjendus või majanduslik õigustus kui HRVst pärinevate toruliitmike suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks.

| (4) | Lõpuks selgus, et HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude mõju kahjustati nii koguste kui hindade osas ning HRVst pärinevate toruliitmike eelnevalt kindlaksmääratud normaalväärtuste suhtes leidis aset dumping. |
| --- | --- |

(4)

Lõpuks selgus, et HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude mõju kahjustati nii koguste kui hindade osas ning HRVst pärinevate toruliitmike eelnevalt kindlaksmääratud normaalväärtuste suhtes leidis aset dumping.

| (5) | Seepärast alustas komisjon omal algatusel määrusega (EÜ) nr 396/2004 (3) (edaspidi “algatamismäärus”) uurimise seoses väidetava kõrvalehoidmisega HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Indoneesiast saadetud toruliitmike impordi teel, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte, ja andis tolliasutustele algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 alusel juhised registreerida Indoneesiast saadetud toruliitmikud, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte, CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931193), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931993), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993093) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999093) all alates 4. märtsist 2004. Komisjon teavitas HRV ja Indoneesia ametiasutusi uurimise alustamisest. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast alustas komisjon omal algatusel määrusega (EÜ) nr 396/2004 (3) (edaspidi “algatamismäärus”) uurimise seoses väidetava kõrvalehoidmisega HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Indoneesiast saadetud toruliitmike impordi teel, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte, ja andis tolliasutustele algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 alusel juhised registreerida Indoneesiast saadetud toruliitmikud, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte, CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931193), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931993), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993093) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999093) all alates 4. märtsist 2004. Komisjon teavitas HRV ja Indoneesia ametiasutusi uurimise alustamisest.

3.   Uurimine

| (6) | HRV tootjatele ja eksportijatele saadeti küsimustikud (Indoneesias ei olnud teadaolevalt ühtki tootjat), nagu ka ühenduses asuvatele importijatele, kes olid komisjonile teada seoses uurimisega, mille tagajärjel kehtestati olemasolevad meetmed HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes (edaspidi “eelmine uurimine”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

HRV tootjatele ja eksportijatele saadeti küsimustikud (Indoneesias ei olnud teadaolevalt ühtki tootjat), nagu ka ühenduses asuvatele importijatele, kes olid komisjonile teada seoses uurimisega, mille tagajärjel kehtestati olemasolevad meetmed HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes (edaspidi “eelmine uurimine”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.

| (7) | Ükski HRV tootja ega eksportija ei esitanud vastuseid küsimustikule ja ükski Indoneesia tootja ega eksportija ei andnud endast teada ega esitanud vastuseid küsimustikule. Küsimustikule saatsid vastused kolm omavahel mitteseotud ühenduse importijat. Üks nendest importijatest ei teinud rohkem koostööd. |
| --- | --- |

(7)

Ükski HRV tootja ega eksportija ei esitanud vastuseid küsimustikule ja ükski Indoneesia tootja ega eksportija ei andnud endast teada ega esitanud vastuseid küsimustikule. Küsimustikule saatsid vastused kolm omavahel mitteseotud ühenduse importijat. Üks nendest importijatest ei teinud rohkem koostööd.

4.   Uurimisperiood

| (8) | Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Andmeid alates 2000. aastast kuni uurimisperioodini kasutati kaubandusstruktuuri muutumise uurimiseks. |
| --- | --- |

(8)

Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Andmeid alates 2000. aastast kuni uurimisperioodini kasutati kaubandusstruktuuri muutumise uurimiseks.

B.   UURIMISTULEMUSED

1.   Üldkaalutlused/koostöö aste

a)   Indoneesia

| (9) | Indoneesiast pärinevate toruliitmike tootjad ja eksportijad ei teinud uurimisel koostööd. Indoneesia ametiasutused ei andnud mingit lisateavet. Indoneesia ametiasutustele selgitati, et koostööst kõrvalehoidmise korral võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18. Küsimustikule saatsid vastused kolm omavahel mitteseotud importijat. Üks importija, kes oli esitanud küsimustikule vastused, milles puudus kõrvalehoidmise kindlakstegemiseks vajalik teave, ei selgitanud puudujääke, mis olid välja toodud komisjoni kirjas puudujääkide kohta vastusena tema algsele küsimustiku vastusele, ning tunnistati seetõttu koostööd mittetegevaks. Kahe teise importija import moodustas 5,5 % Indoneesiast pärinevana deklareeritud koguimpordist uurimisperioodi ajal. Seega võib üldiselt järeldada, et tootjad ei teinud koostööd ja importijad tegid väga vähe koostööd. |
| --- | --- |

(9)

Indoneesiast pärinevate toruliitmike tootjad ja eksportijad ei teinud uurimisel koostööd. Indoneesia ametiasutused ei andnud mingit lisateavet. Indoneesia ametiasutustele selgitati, et koostööst kõrvalehoidmise korral võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18. Küsimustikule saatsid vastused kolm omavahel mitteseotud importijat. Üks importija, kes oli esitanud küsimustikule vastused, milles puudus kõrvalehoidmise kindlakstegemiseks vajalik teave, ei selgitanud puudujääke, mis olid välja toodud komisjoni kirjas puudujääkide kohta vastusena tema algsele küsimustiku vastusele, ning tunnistati seetõttu koostööd mittetegevaks. Kahe teise importija import moodustas 5,5 % Indoneesiast pärinevana deklareeritud koguimpordist uurimisperioodi ajal. Seega võib üldiselt järeldada, et tootjad ei teinud koostööd ja importijad tegid väga vähe koostööd.

b)   HRV

| (10) | Hiina tootjad ja eksportijad ei teinud uurimisel koostööd. |
| --- | --- |

(10)

Hiina tootjad ja eksportijad ei teinud uurimisel koostööd.

| (11) | Nendele koostööd mittetegevatele äriühingutele selgitati, et koostööst kõrvalehoidmise korral võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18. |
| --- | --- |

(11)

Nendele koostööd mittetegevatele äriühingutele selgitati, et koostööst kõrvalehoidmise korral võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18.

2.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (12) | Väidetava kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalused tooted on põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, toruäärikud ja keermestatud liitmikud), mille maksimaalne välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931193), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931993), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993093) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999093) alla. |
| --- | --- |

(12)

Väidetava kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalused tooted on põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, toruäärikud ja keermestatud liitmikud), mille maksimaalne välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931193), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931993), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993093) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999093) alla.

| (13) | Arvestades koostöö vähesust, tuleb järeldada, et HRVst ühendusse eksporditud toruliitmikel ning Indoneesiast ühendusse saadetud toruliitmikel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama kasutusotstarve. Seepärast loetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades koostöö vähesust, tuleb järeldada, et HRVst ühendusse eksporditud toruliitmikel ning Indoneesiast ühendusse saadetud toruliitmikel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama kasutusotstarve. Seepärast loetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   Kaubandusstruktuuri muutumine

| (14) | Nagu eespool kirjas, viitasid esmapilgul usutavad tõendid sellele, et kaubandusstruktuuri muutumine tulenes toote ümberlaadimisest ja selle päritolu ebaõigest deklareerimisest, kuna importi deklareeriti Indoneesiast pärinevana, kuigi olid olemas tõendid kauba pärinemise kohta HRVst. |
| --- | --- |

(14)

Nagu eespool kirjas, viitasid esmapilgul usutavad tõendid sellele, et kaubandusstruktuuri muutumine tulenes toote ümberlaadimisest ja selle päritolu ebaõigest deklareerimisest, kuna importi deklareeriti Indoneesiast pärinevana, kuigi olid olemas tõendid kauba pärinemise kohta HRVst.

| (15) | Kuna ükski Indoneesia äriühing uurimises koostööd ei teinud, tuli Indoneesiast ühendusse suunduva ekspordi maht tuvastada teadaolevate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Seetõttu kasutati Indoneesiast ühendusse suunduva ekspordi hindade ja koguste kindlaksmääramiseks Eurostati andmeid, mis on sellises olukorras kõige kohasem kättesaadav teave. |
| --- | --- |

(15)

Kuna ükski Indoneesia äriühing uurimises koostööd ei teinud, tuli Indoneesiast ühendusse suunduva ekspordi maht tuvastada teadaolevate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Seetõttu kasutati Indoneesiast ühendusse suunduva ekspordi hindade ja koguste kindlaksmääramiseks Eurostati andmeid, mis on sellises olukorras kõige kohasem kättesaadav teave.

| (16) | Indoneesiast pärinevana deklareeritud toruliitmike import kasvas 0 tonnilt 2000. aastal 866 tonnini uurimisperioodil. Kõnealune import Indoneesiast leidis aset jaanuaris 2002 – ajal, mil kestis eelmine uurimine. HRVst pärinevate toruliitmike import ühendusse kasvas 44 tonnilt 2000. aastal 287 tonnini uurimisperioodil. Kõnealust HRVst lähtuva ekspordi kasvu tuleb tõlgendada koos ekspordi tasemega, mis saavutati algsel uurimisel käsitletud perioodil (4). Hiina ekspordimaht uurimisperioodil moodustas esialgsel uurimisel käsitletud perioodi ekspordimahust vähem kui 10 %. Eespool öeldut silmas pidades ja vastupidiste tõendite puudumisel leiti, et Indoneesiast saadetud import kompenseerib osaliselt varasemat importi HRVst. |
| --- | --- |

(16)

Indoneesiast pärinevana deklareeritud toruliitmike import kasvas 0 tonnilt 2000. aastal 866 tonnini uurimisperioodil. Kõnealune import Indoneesiast leidis aset jaanuaris 2002 – ajal, mil kestis eelmine uurimine. HRVst pärinevate toruliitmike import ühendusse kasvas 44 tonnilt 2000. aastal 287 tonnini uurimisperioodil. Kõnealust HRVst lähtuva ekspordi kasvu tuleb tõlgendada koos ekspordi tasemega, mis saavutati algsel uurimisel käsitletud perioodil (4). Hiina ekspordimaht uurimisperioodil moodustas esialgsel uurimisel käsitletud perioodi ekspordimahust vähem kui 10 %. Eespool öeldut silmas pidades ja vastupidiste tõendite puudumisel leiti, et Indoneesiast saadetud import kompenseerib osaliselt varasemat importi HRVst.

4.   Ebapiisav põhjendus või majanduslik õigustus

| (17) | Indoneesia ja HRV poolte koostöö ja vastupidiste tõendite puudumise tõttu ning arvestades ajalist kokkulangevust eelmise uurimisega, mille tagajärjel kehtestati olemasolevad meetmed, tuleb järeldada, et kaubandusstruktuuri muutumise põhjustas pigem dumpinguvastase tollimaksu kehtimine kui mõni muu piisav põhjendus või majanduslik õigustus algmääruse artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Indoneesia ja HRV poolte koostöö ja vastupidiste tõendite puudumise tõttu ning arvestades ajalist kokkulangevust eelmise uurimisega, mille tagajärjel kehtestati olemasolevad meetmed, tuleb järeldada, et kaubandusstruktuuri muutumise põhjustas pigem dumpinguvastase tollimaksu kehtimine kui mõni muu piisav põhjendus või majanduslik õigustus algmääruse artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses.

| (18) | Seega võib järeldada, et vaadeldud kaubandusstruktuuri muutumist ei saa põhjendada muuga kui HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vältimisega. |
| --- | --- |

(18)

Seega võib järeldada, et vaadeldud kaubandusstruktuuri muutumist ei saa põhjendada muuga kui HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vältimisega.

5.   Tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguste toodete hindade ja/või koguste osas

| (19) | Eespool tehtud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordistruktuuri muutumine on seotud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisega. Kuni jaanuarini 2002 puudus ühenduse turul Indoneesia päritoluga deklareeritud import. Pärast nimetatud kuupäeva kasvas Indoneesia päritoluga deklareeritud import oluliselt, ulatudes uurimisperioodi ajal 866 tonnini. See maht moodustab 1,7 % ühenduse tarbimisest eelmise uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(19)

Eespool tehtud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordistruktuuri muutumine on seotud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisega. Kuni jaanuarini 2002 puudus ühenduse turul Indoneesia päritoluga deklareeritud import. Pärast nimetatud kuupäeva kasvas Indoneesia päritoluga deklareeritud import oluliselt, ulatudes uurimisperioodi ajal 866 tonnini. See maht moodustab 1,7 % ühenduse tarbimisest eelmise uurimisperioodi ajal.

| (20) | Indoneesiast saadetud toodete hindade osas ja eksportijate koostöö ning mis tahes tõendite puudumisel vastupidise kohta näitasid Eurostati andmed, et Indoneesia keskmised ekspordihinnad uurimisperioodi ajal olid veelgi madalamad kui eelmises uurimises kindlaksmääratud HRV keskmised ekspordihinnad, olles seega ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. On kindlaks tehtud, et uurimisperioodi ajal olid Indoneesia keskmised ekspordihinnad umbes 34 % madalamad kui HRV keskmised ekspordihinnad. |
| --- | --- |

(20)

Indoneesiast saadetud toodete hindade osas ja eksportijate koostöö ning mis tahes tõendite puudumisel vastupidise kohta näitasid Eurostati andmed, et Indoneesia keskmised ekspordihinnad uurimisperioodi ajal olid veelgi madalamad kui eelmises uurimises kindlaksmääratud HRV keskmised ekspordihinnad, olles seega ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. On kindlaks tehtud, et uurimisperioodi ajal olid Indoneesia keskmised ekspordihinnad umbes 34 % madalamad kui HRV keskmised ekspordihinnad.

| (21) | Eelnevast järeldub, et kaubavoogude muutumine koos ebaharilikult madalate hindadega Indoneesiast eksportimisel on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju samasuguste toodete koguste ja hindade osas. |
| --- | --- |

(21)

Eelnevast järeldub, et kaubavoogude muutumine koos ebaharilikult madalate hindadega Indoneesiast eksportimisel on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju samasuguste toodete koguste ja hindade osas.

6.   Tõendid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguse või samalaadse toote suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustega

| (22) | Et teha kindlaks, kas esineb tõendeid dumpingu kohta vaatlusaluse toote puhul, mida eksporditi uurimisperioodi jooksul Indoneesiast ühendusse, kasutati Eurostati andmete alusel kindlaksmääratud ekspordihindu vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(22)

Et teha kindlaks, kas esineb tõendeid dumpingu kohta vaatlusaluse toote puhul, mida eksporditi uurimisperioodi jooksul Indoneesiast ühendusse, kasutati Eurostati andmete alusel kindlaksmääratud ekspordihindu vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (23) | Algmääruse artikli 13 lõikes 1 nõutakse tõendeid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguste või samalaadsete toodete suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustega. Eelmise uurimise käigus selgus, et Tai on normaalväärtuse määramisel HRV suhtes sobiva turumajandusega analoogriik. |
| --- | --- |

(23)

Algmääruse artikli 13 lõikes 1 nõutakse tõendeid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguste või samalaadsete toodete suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustega. Eelmise uurimise käigus selgus, et Tai on normaalväärtuse määramisel HRV suhtes sobiva turumajandusega analoogriik.

| (24) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeeriti transpordi ja kindlustusega seonduvat. Muu antud teguritega seotud teabe puudumisel kasutati eelmises uurimises kasutatud andmeid. |
| --- | --- |

(24)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeeriti transpordi ja kindlustusega seonduvat. Muu antud teguritega seotud teabe puudumisel kasutati eelmises uurimises kasutatud andmeid.

| (25) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja käesoleva uurimise uurimisperioodi ekspordihindade kaalutud keskmise võrdlus väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse tollipiiril enne tollimaksu tasumist dumpingut seoses Indoneesiast saadetud toruliitmike impordiga. Täheldatud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hindadest ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist oli 60,5 %. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 näitas eelmise uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja käesoleva uurimise uurimisperioodi ekspordihindade kaalutud keskmise võrdlus väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse tollipiiril enne tollimaksu tasumist dumpingut seoses Indoneesiast saadetud toruliitmike impordiga. Täheldatud dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hindadest ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist oli 60,5 %.

C.   MEETMED

| (26) | Arvestades eespool toodud kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses, tuleks HRVst pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada samasugusele Indoneesiast saadetud tootele, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte. |
| --- | --- |

(26)

Arvestades eespool toodud kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses, tuleks HRVst pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada samasugusele Indoneesiast saadetud tootele, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte.

| (27) | Laiendatud tollimaks peaks olema see, mis on sätestatud esialgse määruse artikli 1 lõikes 2. |
| --- | --- |

(27)

Laiendatud tollimaks peaks olema see, mis on sätestatud esialgse määruse artikli 1 lõikes 2.

| (28) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, mis näeb ette laiendatud meetmete kohaldamise registreeritud impordi suhtes alates registreerimise kuupäevast, tuleks koguda dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud toruliitmike impordilt, mis on registreeritud ühendusse saabumisel algatamismääruse kohaselt. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, mis näeb ette laiendatud meetmete kohaldamise registreeritud impordi suhtes alates registreerimise kuupäevast, tuleks koguda dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud toruliitmike impordilt, mis on registreeritud ühendusse saabumisel algatamismääruse kohaselt.

| (29) | Kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool ühendust. Algmääruse artikkel 13 püüab kõrvalehoidmisega võidelda, kahjustamata ettevõtjaid, kes suudavad tõestada, et nad pole sellise tegevusega seotud, ent ei sisalda erisätet tootjate kohtlemise kohta, millega saaks kontrollida, kas nad kõrvalehoidmises ei osale. Seetõttu tuleks võimaldada tootjatele, kes pole vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul ekspordiks müünud ning pole ühegi laiendatud dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalasse kuuluva eksportija või tootjaga seotud, taotleda vabastust sellise impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest. Asjaomased tootjad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks, peavad täitma küsimustiku, et komisjon saaks kindlaks määrata, kas vabastust on võimalik anda. Kõnealuse vabastuse võib anda pärast hinnangu andmist näiteks vaatlusaluse toote turusituatsioonile, tootmismahule ja tootmisvõimsusele, hanke- ja müügitegevusele ning tegevuste võimalikkusele, mille korral esinevad ebapiisavad põhjendused või majanduslikud õigustused ja tõendid dumpingu kohta. Tavaliselt teeb komisjon ka kohapeal kontrollkäigu. Kõik kõnealust vabastust käsitlevad taotlused tuleb eelnevalt saata komisjonile koos vajalike andmetega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses ja müügis. |
| --- | --- |

(29)

Kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool ühendust. Algmääruse artikkel 13 püüab kõrvalehoidmisega võidelda, kahjustamata ettevõtjaid, kes suudavad tõestada, et nad pole sellise tegevusega seotud, ent ei sisalda erisätet tootjate kohtlemise kohta, millega saaks kontrollida, kas nad kõrvalehoidmises ei osale. Seetõttu tuleks võimaldada tootjatele, kes pole vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul ekspordiks müünud ning pole ühegi laiendatud dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalasse kuuluva eksportija või tootjaga seotud, taotleda vabastust sellise impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest. Asjaomased tootjad, kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks, peavad täitma küsimustiku, et komisjon saaks kindlaks määrata, kas vabastust on võimalik anda. Kõnealuse vabastuse võib anda pärast hinnangu andmist näiteks vaatlusaluse toote turusituatsioonile, tootmismahule ja tootmisvõimsusele, hanke- ja müügitegevusele ning tegevuste võimalikkusele, mille korral esinevad ebapiisavad põhjendused või majanduslikud õigustused ja tõendid dumpingu kohta. Tavaliselt teeb komisjon ka kohapeal kontrollkäigu. Kõik kõnealust vabastust käsitlevad taotlused tuleb eelnevalt saata komisjonile koos vajalike andmetega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses ja müügis.

| (30) | Vabastamine impordi registreerimisest või dumpinguvastastest meetmetest võib algmääruse artikli 13 lõiget 4 kohaldades olla kasulik importijatele selles ulatuses, kuivõrd nende poolt imporditavad tooted on pärit eksportijatelt, kellele on antud selline vabastus. |
| --- | --- |

(30)

Vabastamine impordi registreerimisest või dumpinguvastastest meetmetest võib algmääruse artikli 13 lõiget 4 kohaldades olla kasulik importijatele selles ulatuses, kuivõrd nende poolt imporditavad tooted on pärit eksportijatelt, kellele on antud selline vabastus.

| (31) | Kui vabastus on põhjendatud, esitab komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesoleva määruse vastavaks muutmiseks. Edaspidi teostatakse mis tahes vabastuste üle järelevalvet, et tagada käesolevaga sätestatud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

(31)

Kui vabastus on põhjendatud, esitab komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesoleva määruse vastavaks muutmiseks. Edaspidi teostatakse mis tahes vabastuste üle järelevalvet, et tagada käesolevaga sätestatud tingimuste täitmine.

D.   PROTSEDUUR

| (32) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatses teha ettepaneku kehtiva lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala laiendamise kohta, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Märkusi, mis võiksid muuta eespool nimetatud järeldusi, ei laekunud, |
| --- | --- |

(32)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatses teha ettepaneku kehtiva lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala laiendamise kohta, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Märkusi, mis võiksid muuta eespool nimetatud järeldusi, ei laekunud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärinevate ning CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931199), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931999), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993098) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999098) alla kuuluvate põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), välisläbimõõduga kuni 609,6 mm, impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse käesolevaga Indoneesiast lähetatud põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), välisläbimõõduga kuni 609,6 mm, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931193), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931993), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993093) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999093) alla, impordi suhtes, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte.

2.   Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse määruse (EÜ) nr 396/2004 artikli 2 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt registreeritud impordilt.

3.   Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Artikliga 1 laiendatud tollimaksuvabastuse taotlus esitatakse kirjalikult ühes ühenduse ametlikest keeltest ja sellele peab olema alla kirjutanud taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate B |
| J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 2956505 |
| Teleks: COMEU B 21877. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate B

J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 2956505

Teleks: COMEU B 21877.

2.   Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega võib komisjon lubada oma otsusega vabastada artikliga 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust, ning teha ettepaneku määruse vastavaks muutmiseks.

Artikkel 3

Toll peab lõpetama määruse (EÜ) nr 396/2004 artikli 2 kohase impordi registreerimise.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 139, 6.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1496/2004 (ELT L 275, 25.8.2004, lk 3).

2

(3)  ELT L 65, 3.3.2004, lk 10.

3

(4)  Määrus (EÜ) nr 584/96 (EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 778/2003 (ELT L 114, 8.5.2003, lk 1).

4

---

| 1.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/9

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2053/2004,

22. november 2004,

millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 13,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Olemasolevad meetmed

| (1) | Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003 (2) (edaspidi “esialgne määrus”) muu hulgas 58,6 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu selliste Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevate ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931199), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931999), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993098) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999098) alla kuuluvate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Pärast meetmete aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003 (2) (edaspidi “esialgne määrus”) muu hulgas 58,6 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu selliste Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevate ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931199), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931999), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993098) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999098) alla kuuluvate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes.

2.   Taotlus

| (2) | 20. jaanuaril 2004 sai komisjon algmääruse artikli 13 lõike 3 kohase taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee nelja ühenduse tootja nimel. |
| --- | --- |

(2)

20. jaanuaril 2004 sai komisjon algmääruse artikli 13 lõike 3 kohase taotluse uurida väidetavat kõrvalehoidmist HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee nelja ühenduse tootja nimel.

| (3) | Taotluses väideti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes on muutunud kaubanduse struktuur, mida näitab sama toote impordi märkimisväärne suurenemine Sri Lankast. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses väideti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes on muutunud kaubanduse struktuur, mida näitab sama toote impordi märkimisväärne suurenemine Sri Lankast.

| (4) | Väideti, et see muutus kaubanduse struktuuris tulenes HRVst pärinevate toruliitmike ümberlaadimisest Sri Lanka kaudu. Samuti väideti, et eelnimetatud tegevustele ei ole piisavat põhjendust ega muud majanduslikku õigustust peale selle, et HRVst pärinevate toruliitmike suhtes on kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(4)

Väideti, et see muutus kaubanduse struktuuris tulenes HRVst pärinevate toruliitmike ümberlaadimisest Sri Lanka kaudu. Samuti väideti, et eelnimetatud tegevustele ei ole piisavat põhjendust ega muud majanduslikku õigustust peale selle, et HRVst pärinevate toruliitmike suhtes on kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud.

| (5) | Lõpuks väitis taotluse esitaja, et HRVst pärinevate toruliitmike suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui hindade osas ning et esineb dumping, võrreldes eelnevalt HRVst pärinevate toruliitmike puhul kindlaks määratud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(5)

Lõpuks väitis taotluse esitaja, et HRVst pärinevate toruliitmike suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui hindade osas ning et esineb dumping, võrreldes eelnevalt HRVst pärinevate toruliitmike puhul kindlaks määratud normaalväärtusega.

3.   Algatamine

| (6) | Komisjon algatas määrusega (EÜ) nr 395/2004 (3) (edaspidi “algatamismäärus”) uurimise seoses väidetava kõrvalehoidmisega HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud meetmetest Sri Lankast saadetavate toruliitmike impordi kaudu, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte, ning tegi vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tolliasutustele kohustuseks registreerida Sri Lankast saadetavate ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931194), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931994), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993094) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999094) alla kuuluvate toruliitmike import, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte, alates 4. märtsist 2004. Komisjon teavitas HRV ja Sri Lanka ametiasutusi uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon algatas määrusega (EÜ) nr 395/2004 (3) (edaspidi “algatamismäärus”) uurimise seoses väidetava kõrvalehoidmisega HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud meetmetest Sri Lankast saadetavate toruliitmike impordi kaudu, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte, ning tegi vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 tolliasutustele kohustuseks registreerida Sri Lankast saadetavate ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931194), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931994), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993094) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999094) alla kuuluvate toruliitmike import, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte, alates 4. märtsist 2004. Komisjon teavitas HRV ja Sri Lanka ametiasutusi uurimise algatamisest.

4.   Uurimine

| (7) | Küsimustikud saadeti HRV tootjatele/eksportijatele (Sri Lankas teadaolevaid tootjaid ei olnud), samuti ühenduse importijatele, kes olid taotluses nimetatud või komisjonile teada uurimisest, mille tulemusena kehtestati HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes olemasolevad meetmed (edaspidi “eelmine uurimine”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Küsimustikud saadeti HRV tootjatele/eksportijatele (Sri Lankas teadaolevaid tootjaid ei olnud), samuti ühenduse importijatele, kes olid taotluses nimetatud või komisjonile teada uurimisest, mille tulemusena kehtestati HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes olemasolevad meetmed (edaspidi “eelmine uurimine”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.

| (8) | Ükski HRV tootja ega eksportija ega ühenduse importija ei vastanud küsimustikule. Ükski Sri Lanka tootja ega eksportija ei andnud endast teada ega vastanud küsimustikule. |
| --- | --- |

(8)

Ükski HRV tootja ega eksportija ega ühenduse importija ei vastanud küsimustikule. Ükski Sri Lanka tootja ega eksportija ei andnud endast teada ega vastanud küsimustikule.

5.   Uurimisperiood

| (9) | Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kaubandusstruktuuri muutuse uurimiseks kasutati andmeid alates 2000. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(9)

Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kaubandusstruktuuri muutuse uurimiseks kasutati andmeid alates 2000. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

B.   UURIMISTULEMUSED

1.   Üldkaalutlused/koostöö aste

a)   Sri Lanka

| (10) | Ükski Sri Lankast pärinevate toruliitmike tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd. Sri Lanka ametiasutused teatasid komisjonile, et Sri Lankas ei ole registreeritud ühtegi äriühingut, kes toodaks toruliitmikke algatamismääruses määratletud tähenduses. Ainus tagasiside importijatelt oli kinnitus selle kohta, et nad ei importinud Sri Lankast toruliitmikke. Importijatele ja Sri Lanka ametiasutustele selgitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise. Neile tehti teatavaks ka koostööst keeldumise tagajärjed. |
| --- | --- |

(10)

Ükski Sri Lankast pärinevate toruliitmike tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd. Sri Lanka ametiasutused teatasid komisjonile, et Sri Lankas ei ole registreeritud ühtegi äriühingut, kes toodaks toruliitmikke algatamismääruses määratletud tähenduses. Ainus tagasiside importijatelt oli kinnitus selle kohta, et nad ei importinud Sri Lankast toruliitmikke. Importijatele ja Sri Lanka ametiasutustele selgitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise. Neile tehti teatavaks ka koostööst keeldumise tagajärjed.

b)   HRV

| (11) | Ükski HRV tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(11)

Ükski HRV tootja ega eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd.

| (12) | Kõnealustele äriühingutele selgitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise. Neile tehti teatavaks ka koostööst keeldumise tagajärjed. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealustele äriühingutele selgitati, et koostööst keeldumine võib kaasa tuua algmääruse artikli 18 kohaldamise. Neile tehti teatavaks ka koostööst keeldumise tagajärjed.

2.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (13) | Väidetava meetmetest kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalused tooted on põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille maksimaalne välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931194), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931994), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993094) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999094) alla. |
| --- | --- |

(13)

Väidetava meetmetest kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalused tooted on põkk-keevitusel või muul otstarbel kasutatavad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille maksimaalne välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931194), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931994), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993094) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999094) alla.

| (14) | Kuna ükski Sri Lanka osapool ei teinud koostööd ning arvestades järgmises punktis kirjeldatud kaubandusstruktuuri muutumist, tuleb vastupidiste tõendite puudumisel järeldada, et HRVst ühendusse eksporditavatel toruliitmikel ja Sri Lankast saadetavatel toruliitmikel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusotstarbed. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Kuna ükski Sri Lanka osapool ei teinud koostööd ning arvestades järgmises punktis kirjeldatud kaubandusstruktuuri muutumist, tuleb vastupidiste tõendite puudumisel järeldada, et HRVst ühendusse eksporditavatel toruliitmikel ja Sri Lankast saadetavatel toruliitmikel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusotstarbed. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   Kaubandusstruktuuri muutumine

| (15) | Nagu märgitud põhjenduses 4, tulenes kaubandusstruktuuri muutus väidetavalt kauba ümberlaadimisest Sri Lanka kaudu. |
| --- | --- |

(15)

Nagu märgitud põhjenduses 4, tulenes kaubandusstruktuuri muutus väidetavalt kauba ümberlaadimisest Sri Lanka kaudu.

| (16) | Kuna ükski Sri Lanka äriühing ei teinud uuringu käigus koostööd, tuli vastavalt algmääruse artiklile 18 määrata Sri Lankast ühendusse suunatud eksport kindlaks kättesaadavate andmete põhjal. Seepärast kasutati Sri Lankast ühendusse suunatud ekspordi hindade ja koguste kindlaksmääramisel Eurostati andmeid, mis olid kõige asjakohasemad kättesaadavad andmed. |
| --- | --- |

(16)

Kuna ükski Sri Lanka äriühing ei teinud uuringu käigus koostööd, tuli vastavalt algmääruse artiklile 18 määrata Sri Lankast ühendusse suunatud eksport kindlaks kättesaadavate andmete põhjal. Seepärast kasutati Sri Lankast ühendusse suunatud ekspordi hindade ja koguste kindlaksmääramisel Eurostati andmeid, mis olid kõige asjakohasemad kättesaadavad andmed.

| (17) | Toruliitmike import Sri Lankast suurenes 0 tonnilt 2000. aastal 302 tonnile uurimisperioodi jooksul. Kõnealune import Sri Lankast algas 2002. aasta juulis, kui eelmine uurimine oli pooleli. Toruliitmike import HRVst ühendusse suurenes 44 tonnilt 2000. aastal 287 tonnile uurimisperioodi jooksul. Kõnealuse HRVst pärit ekspordi suurenemist tuleb siiski vaadelda koos ekspordi tasemega ajavahemikus, mida käsitles esialgne uurimine vastavalt määrusele (EÜ) nr 584/96 (4) Tegelikult moodustas HRV ekspordi maht uurimisperioodil alla 10 % mahust, mis eksporditi ajavahemikus, mida käsitles esialgne uurimine. Eespool toodut silmas pidades ning vastupidiste tõendite puudumisel leiti, et Sri Lankast saadetav import kompenseeris teatavat osa varem HRVst tulnud impordist. |
| --- | --- |

(17)

Toruliitmike import Sri Lankast suurenes 0 tonnilt 2000. aastal 302 tonnile uurimisperioodi jooksul. Kõnealune import Sri Lankast algas 2002. aasta juulis, kui eelmine uurimine oli pooleli. Toruliitmike import HRVst ühendusse suurenes 44 tonnilt 2000. aastal 287 tonnile uurimisperioodi jooksul. Kõnealuse HRVst pärit ekspordi suurenemist tuleb siiski vaadelda koos ekspordi tasemega ajavahemikus, mida käsitles esialgne uurimine vastavalt määrusele (EÜ) nr 584/96 (4) Tegelikult moodustas HRV ekspordi maht uurimisperioodil alla 10 % mahust, mis eksporditi ajavahemikus, mida käsitles esialgne uurimine. Eespool toodut silmas pidades ning vastupidiste tõendite puudumisel leiti, et Sri Lankast saadetav import kompenseeris teatavat osa varem HRVst tulnud impordist.

| (18) | Eespool esitatud andmete põhjal järeldatakse, et kaubandusstruktuuris on toimunud selge muutus, mis algas eelmise uurimise ajal, mille tulemusena kehtestati olemasolevad meetmed HRVst pärinevate vaatlusaluste toodete impordi suhtes, ja arenes kiirelt edasi pärast kõnealuste meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(18)

Eespool esitatud andmete põhjal järeldatakse, et kaubandusstruktuuris on toimunud selge muutus, mis algas eelmise uurimise ajal, mille tulemusena kehtestati olemasolevad meetmed HRVst pärinevate vaatlusaluste toodete impordi suhtes, ja arenes kiirelt edasi pärast kõnealuste meetmete kehtestamist.

4.   Ebapiisav põhjendus või majanduslik õigustus

| (19) | Ükski Sri Lanka ega HRV osapool ei teinud koostööd, seepärast järeldatakse vastupidiste tõendite puudumisel, et kuna kaubandusstruktuuri muutus toimus samal ajal, kui oli käimas eelmine uurimine, mille tulemusena kehtestati olemasolevad meetmed, tulenes kõnealune muutus HRVst pärinevate vaatlusaluste toodete impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust ning sellel ei olnud muud piisavat põhjendust ega majanduslikku õigustust algmääruse artikli 13 lõikes 1 määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Ükski Sri Lanka ega HRV osapool ei teinud koostööd, seepärast järeldatakse vastupidiste tõendite puudumisel, et kuna kaubandusstruktuuri muutus toimus samal ajal, kui oli käimas eelmine uurimine, mille tulemusena kehtestati olemasolevad meetmed, tulenes kõnealune muutus HRVst pärinevate vaatlusaluste toodete impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust ning sellel ei olnud muud piisavat põhjendust ega majanduslikku õigustust algmääruse artikli 13 lõikes 1 määratletud tähenduses.

| (20) | Seepärast järeldatakse, et täheldatud kaubandusstruktuuri muutuse põhjenduseks ei leitud muud kui HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehoidmine. |
| --- | --- |

(20)

Seepärast järeldatakse, et täheldatud kaubandusstruktuuri muutuse põhjenduseks ei leitud muud kui HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehoidmine.

5.   Tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguste toodete hindade ja/või koguste osas

| (21) | Eespool esitatud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordistruktuuri muutus oli seotud dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega. Kuni 2002. aasta juunini ei olnud ühenduse turul Sri Lankast deklareeritud importi. Pärast kõnealust kuupäeva suurenes Sri Lankast deklareeritud import märgatavalt, ulatudes uurimisperioodil 302 tonnini. See maht moodustab 0,6 % ühenduse tarbimisest eelmise uurimisega hõlmatud uurimisperioodil. Tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et vaatlusaluse toote import ühendusse jaguneb hulga eri ekspordiriikide vahel. Näiteks moodustas Sri Lanka osa uurimisperioodil 2,5 % kogu vaatlusaluse toote impordimahust, samal ajal kui sel aastal enim eksportinud riigi (Slovaki Vabariigi) osa oli 12 %. Lisaks sellele on Sri Lanka kokku 36 ekspordiriigi hulgast 12. vaatlusaluse toote importija ühendusse. |
| --- | --- |

(21)

Eespool esitatud kaubavoogude analüüsi põhjal leiti, et ühenduse impordistruktuuri muutus oli seotud dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega. Kuni 2002. aasta juunini ei olnud ühenduse turul Sri Lankast deklareeritud importi. Pärast kõnealust kuupäeva suurenes Sri Lankast deklareeritud import märgatavalt, ulatudes uurimisperioodil 302 tonnini. See maht moodustab 0,6 % ühenduse tarbimisest eelmise uurimisega hõlmatud uurimisperioodil. Tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et vaatlusaluse toote import ühendusse jaguneb hulga eri ekspordiriikide vahel. Näiteks moodustas Sri Lanka osa uurimisperioodil 2,5 % kogu vaatlusaluse toote impordimahust, samal ajal kui sel aastal enim eksportinud riigi (Slovaki Vabariigi) osa oli 12 %. Lisaks sellele on Sri Lanka kokku 36 ekspordiriigi hulgast 12. vaatlusaluse toote importija ühendusse.

| (22) | Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel selgus Sri Lankast saadetavate toodete hindade puhul Eurostati andmetest, et Sri Lankast tuleva impordi keskmised ekspordihinnad uurimisperioodil olid madalamad kui i) HRV jaoks eelmise uurimise käigus kindlaks määratud keskmised ekspordihinnad ja ii) ühenduse tootmisharu hinnad. On tehtud kindlaks, et Sri Lanka impordihinnad olid üle 12 % madalamad kui HRV ekspordihinnad uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(22)

Koostöö ja vastupidiste tõendite puudumisel selgus Sri Lankast saadetavate toodete hindade puhul Eurostati andmetest, et Sri Lankast tuleva impordi keskmised ekspordihinnad uurimisperioodil olid madalamad kui i) HRV jaoks eelmise uurimise käigus kindlaks määratud keskmised ekspordihinnad ja ii) ühenduse tootmisharu hinnad. On tehtud kindlaks, et Sri Lanka impordihinnad olid üle 12 % madalamad kui HRV ekspordihinnad uurimisperioodil.

| (23) | Eespool toodu põhjal järeldatakse, et kaubandusvoogude muutus koos Sri Lanka erakordselt madalate ekspordihindadega on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguste toodete hindade kui koguste osas. |
| --- | --- |

(23)

Eespool toodu põhjal järeldatakse, et kaubandusvoogude muutus koos Sri Lanka erakordselt madalate ekspordihindadega on kahjustanud dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii samasuguste toodete hindade kui koguste osas.

6.   Tõendid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguse või sarnase toote suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustega

| (24) | Selleks et teha kindlaks, kas seoses vaatlusaluste toodete ekspordiga Sri Lankast ühendusse uurimisperioodil esines dumpingut, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmetel põhinevaid ekspordihindu. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et teha kindlaks, kas seoses vaatlusaluste toodete ekspordiga Sri Lankast ühendusse uurimisperioodil esines dumpingut, kasutati vastavalt algmääruse artiklile 18 Eurostati andmetel põhinevaid ekspordihindu.

| (25) | Algmääruse artikli 13 lõikes 1 nõutakse tõendeid dumpingu kohta, võrreldes samasuguste või sarnaste toodete jaoks varem kindlaks määratud normaalväärtustega. Eelmise uurimise käigus leiti, et Tai on HRVga võrdlemisel sobiv turumajandusriik normaalväärtuse kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(25)

Algmääruse artikli 13 lõikes 1 nõutakse tõendeid dumpingu kohta, võrreldes samasuguste või sarnaste toodete jaoks varem kindlaks määratud normaalväärtustega. Eelmise uurimise käigus leiti, et Tai on HRVga võrdlemisel sobiv turumajandusriik normaalväärtuse kindlakstegemiseks.

| (26) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeeriti transpordi ja kindlustusega seonduvat. Muu teabe puudumise tõttu kõnealuste tegurite kohta kasutati taotluses sisaldunud andmeid. |
| --- | --- |

(26)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeeriti transpordi ja kindlustusega seonduvat. Muu teabe puudumise tõttu kõnealuste tegurite kohta kasutati taotluses sisaldunud andmeid.

| (27) | Kui vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja käesoleva uurimisperioodi kaalutud keskmisi ekspordihindu, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, näitas see Sri Lankast saadetavate toruliitmike importi dumpinguhindadega. Kindlaksmääratud dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, oli 34,3 %. |
| --- | --- |

(27)

Kui vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi eelmise uurimise käigus kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja käesoleva uurimisperioodi kaalutud keskmisi ekspordihindu, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, näitas see Sri Lankast saadetavate toruliitmike importi dumpinguhindadega. Kindlaksmääratud dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, oli 34,3 %.

C.   MEETMED

| (28) | Võttes arvesse eespool kirjeldatud meetmetest kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõikes 1 määratletud tähenduses, tuleks HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada Sri Lankast saadetud samadele toodetele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse eespool kirjeldatud meetmetest kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõikes 1 määratletud tähenduses, tuleks HRVst pärinevate toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada Sri Lankast saadetud samadele toodetele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte.

| (29) | Laiendatav tollimaks peaks olema esialgse määruse artikli 1 lõikes 2 kehtestatud tollimaks. |
| --- | --- |

(29)

Laiendatav tollimaks peaks olema esialgse määruse artikli 1 lõikes 2 kehtestatud tollimaks.

| (30) | Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, kus sätestatakse, et registreeritud impordi suhtes kohaldatakse meetmeid alates registreerimise kuupäevast, tuleks sisse nõuda dumpinguvastane tollimaks Sri Lankast saadetud toruliitmike impordilt, mis saabusid ühendusse ja registreeriti vastavalt algatamismääruse artiklile 2. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, kus sätestatakse, et registreeritud impordi suhtes kohaldatakse meetmeid alates registreerimise kuupäevast, tuleks sisse nõuda dumpinguvastane tollimaks Sri Lankast saadetud toruliitmike impordilt, mis saabusid ühendusse ja registreeriti vastavalt algatamismääruse artiklile 2.

| (31) | Kõrvalehoidmine toimub väljaspool ühendust. Algmääruse artikli 13 eesmärk on võidelda kõrvalehoidmisega seotud juhtumite vastu, mõjutamata ettevõtjaid, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud selliste juhtumitega, kuid see ei sisalda erisätet nende tootjate kohtlemise kohta, kes on tõendanud, et nad ei ole seotud kõrvalehoidmise juhtumitega. Seepärast tuleks tootjatele, kes ei ole uurimisperioodil müünud vaatlusalust toodet ekspordiks ega ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes laiendatakse dumpinguvastast tollimaksu, kehtestada võimalus taotleda vabastust kõnealuse impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest. Asjaomastelt tootjatelt, kes võiksid kaaluda taotluse esitamist vabastuse saamiseks laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust, tuleks nõuda küsimustiku täitmist, et komisjon saaks kindlaks teha, kas vabastuse andmine on võimalik. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud näiteks vaatlusaluse toote turuolukorda, tootmisvõimsust ja selle rakendatust, hanke- ja müügitegevust, piisava nõuetekohase põhjenduse või majandusliku õigustuseta tegevuse tõenäosust ja dumpingut tõendavat materjali. Komisjon korraldab tavaliselt ka kohapealse kontrollkäigu. Taotlus tuleb saata komisjonile viivitamata koos kogu asjakohase teabega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tootmis- ja müügitegevuses. |
| --- | --- |

(31)

Kõrvalehoidmine toimub väljaspool ühendust. Algmääruse artikli 13 eesmärk on võidelda kõrvalehoidmisega seotud juhtumite vastu, mõjutamata ettevõtjaid, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud selliste juhtumitega, kuid see ei sisalda erisätet nende tootjate kohtlemise kohta, kes on tõendanud, et nad ei ole seotud kõrvalehoidmise juhtumitega. Seepärast tuleks tootjatele, kes ei ole uurimisperioodil müünud vaatlusalust toodet ekspordiks ega ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes laiendatakse dumpinguvastast tollimaksu, kehtestada võimalus taotleda vabastust kõnealuse impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest. Asjaomastelt tootjatelt, kes võiksid kaaluda taotluse esitamist vabastuse saamiseks laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust, tuleks nõuda küsimustiku täitmist, et komisjon saaks kindlaks teha, kas vabastuse andmine on võimalik. Sellise vabastuse võib anda pärast seda, kui on hinnatud näiteks vaatlusaluse toote turuolukorda, tootmisvõimsust ja selle rakendatust, hanke- ja müügitegevust, piisava nõuetekohase põhjenduse või majandusliku õigustuseta tegevuse tõenäosust ja dumpingut tõendavat materjali. Komisjon korraldab tavaliselt ka kohapealse kontrollkäigu. Taotlus tuleb saata komisjonile viivitamata koos kogu asjakohase teabega, eelkõige võimalike muudatustega äriühingu tootmis- ja müügitegevuses.

| (32) | Importijad võivad siiski kasu saada registreerimisest ja meetmetest vabastamisest, kui nende import pärineb eksportijatelt, kellele on antud selline vabastus, ja vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4. |
| --- | --- |

(32)

Importijad võivad siiski kasu saada registreerimisest ja meetmetest vabastamisest, kui nende import pärineb eksportijatelt, kellele on antud selline vabastus, ja vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4.

| (33) | Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Seejärel jälgitakse kõiki vabastuse saanud ettevõtjaid, et tagada määruses sätestatud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

(33)

Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Seejärel jälgitakse kõiki vabastuse saanud ettevõtjaid, et tagada määruses sätestatud tingimuste täitmine.

| (34) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatses teha ettepaneku kehtiva lõpliku dumpinguvastase tollimaksu laiendamise kohta, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta, |
| --- | --- |

(34)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal nõukogu kavatses teha ettepaneku kehtiva lõpliku dumpinguvastase tollimaksu laiendamise kohta, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 964/2003 selliste HRV Rahvavabariigist pärinevate ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931199), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931999), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993098) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999098) alla kuuluvate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes, laiendatakse selliste Sri Lankast saadetud ja CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931194), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931994), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993094) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999094) alla kuuluvate rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmike (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte.

2.   Lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse määruse (EÜ) nr 395/2004 artikli 2 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt registreeritud impordilt.

3.   Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Artikliga 1 laiendatud tollimaksust vabastamise taotlus esitatakse kirjalikult ühes ühenduse ametlikest keeltest ja sellele peab olema alla kirjutanud taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate B |
| J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 65 05 |
| Teleks: COMEU B 21877. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate B

J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 295 65 05

Teleks: COMEU B 21877.

2.   Komisjon võib pärast konsulteerimist nõuandekomiteega lubada oma otsusega vabastada käesoleva määruse artikliga 1 laiendatud tollimaksust impordi, mille puhul on tõendatud, et ei hoita kõrvale määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust.

Artikkel 3

Toll peab lõpetama määruse (EÜ) nr 395/2004 artikli 2 kohase impordi registreerimise.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 139, 6.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1496/2004 (ELT L 275, 25.8.2004, lk 1).

2

(3)  ELT L 65, 3.3.2004, lk 7.

3

(4)  EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 778/2003 (ELT L 114, 8.5.2003, lk 1).

4

---

| 1.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2054/2004,

29. november 2004,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 seoses riikide ja territooriumide loeteluga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (1) eriti selle artikleid 10 ja 21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatakse lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded ja niisuguse liikumise kontrolli suhtes rakendatavad eeskirjad. Kõnealuse määruse II lisa C osa sisaldab loetelu kolmandate riikide kohta, kus marutaudi levimise oht ühendusse nendelt territooriumidelt pärinevate lemmikloomade liikumise tõttu ei ole suurem kui samalaadse liikumise puhul liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatakse lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded ja niisuguse liikumise kontrolli suhtes rakendatavad eeskirjad. Kõnealuse määruse II lisa C osa sisaldab loetelu kolmandate riikide kohta, kus marutaudi levimise oht ühendusse nendelt territooriumidelt pärinevate lemmikloomade liikumise tõttu ei ole suurem kui samalaadse liikumise puhul liikmesriikide vahel.

| (2) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 998/2003 oli vaja koostada kolmandate riikide loetelu 3. juuliks 2004. Kõnealusesse loetellu kuulumiseks peaks kolmas riik tõendama oma marutaudiolukorda ning teavitamise, järelevalve, veterinaarteenistuste, marutaudi ennetamise ja kontrolli ning vaktsiinide korraldusega seotud tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 998/2003 oli vaja koostada kolmandate riikide loetelu 3. juuliks 2004. Kõnealusesse loetellu kuulumiseks peaks kolmas riik tõendama oma marutaudiolukorda ning teavitamise, järelevalve, veterinaarteenistuste, marutaudi ennetamise ja kontrolli ning vaktsiinide korraldusega seotud tingimuste täitmist.

| (3) | Et vältida mittevajalikke häireid lemmikloomade liikumisel ja anda kolmandatele riikidele aega komisjonile vajaduse korral lisagarantiide esitamiseks, on asjakohane koostada esialgne kolmandate riikide loetelu. Kõnealune loetelu peab põhinema rahvusvahelise episootiaameti (OIE – Maailma loomatervishoiu organisatsioon) kaudu kättesaadavatel andmetel, asjaomastes riikides komisjoni veterinaar- ja toiduameti läbiviidud kontrolli tulemustel ja liikmesriikide kogutud teabel. |
| --- | --- |

(3)

Et vältida mittevajalikke häireid lemmikloomade liikumisel ja anda kolmandatele riikidele aega komisjonile vajaduse korral lisagarantiide esitamiseks, on asjakohane koostada esialgne kolmandate riikide loetelu. Kõnealune loetelu peab põhinema rahvusvahelise episootiaameti (OIE – Maailma loomatervishoiu organisatsioon) kaudu kättesaadavatel andmetel, asjaomastes riikides komisjoni veterinaar- ja toiduameti läbiviidud kontrolli tulemustel ja liikmesriikide kogutud teabel.

| (4) | Loetelu peaks põhinema ka Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO), Wusterhausenis asuva Maailma Tervishoiuorganisatsiooni marutaudi järelevalve ja uurimistöö koostöökeskuse ja infolehes Rabies Bulletin esitatavatel andmetel. |
| --- | --- |

(4)

Loetelu peaks põhinema ka Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO), Wusterhausenis asuva Maailma Tervishoiuorganisatsiooni marutaudi järelevalve ja uurimistöö koostöökeskuse ja infolehes Rabies Bulletin esitatavatel andmetel.

| (5) | Esialgne kolmandate riikide loetelu peaks hõlmama riike, kus ei esine marutaudi, ja riike, mille puhul marutaudi levimise ohtu ühendusse nende territooriumidelt pärineva lemmikloomade liikumise tõttu ei ole hinnatud suuremaks kui samalaadse liikumise puhul liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(5)

Esialgne kolmandate riikide loetelu peaks hõlmama riike, kus ei esine marutaudi, ja riike, mille puhul marutaudi levimise ohtu ühendusse nende territooriumidelt pärineva lemmikloomade liikumise tõttu ei ole hinnatud suuremaks kui samalaadse liikumise puhul liikmesriikide vahel.

| (6) | Et Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on taotlenud riigi lisamist määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa C osa loetellu, näib asjakohane muuta vastavalt artiklile 10 kehtestatud esialgset loetelu. |
| --- | --- |

(6)

Et Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on taotlenud riigi lisamist määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa C osa loetellu, näib asjakohane muuta vastavalt artiklile 10 kehtestatud esialgset loetelu.

| (7) | Ühenduse õigusaktide selguse huvides on asjakohane asendada täielikult määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse õigusaktide selguse huvides on asjakohane asendada täielikult määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa.

| (8) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 998/2003. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 998/2003.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 998/2003 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu otsusega 2004/650/EÜ (ELT L 298, 23.9.2004, lk 22).

1

---

LISA

“II LISA

RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE LOETELU

A OSA

| | IE — Iirimaa |
| --- | --- |

IE — Iirimaa

| | MT — Malta |
| --- | --- |

MT — Malta

| | SE — Rootsi |
| --- | --- |

SE — Rootsi

| | UK — Ühendkuningriik |
| --- | --- |

UK — Ühendkuningriik

B OSA

1. jagu

| a) | DK — Taani, kaasa arvatud Gröönimaa (GL) ja Fääri saared (FO) |
| --- | --- |

a)

DK — Taani, kaasa arvatud Gröönimaa (GL) ja Fääri saared (FO)

| b) | ES — Hispaania, kaasa arvatud mandriterritoorium, Baleaari saared, Kanaari saared, Ceuta ja Melilla |
| --- | --- |

b)

ES — Hispaania, kaasa arvatud mandriterritoorium, Baleaari saared, Kanaari saared, Ceuta ja Melilla

| c) | FR — Prantsusmaa, kaasa arvatud Prantsuse Guajaana (GF), Guadeloupe (GP), Martinique (MQ) ja Réunion (RE) |
| --- | --- |

c)

FR — Prantsusmaa, kaasa arvatud Prantsuse Guajaana (GF), Guadeloupe (GP), Martinique (MQ) ja Réunion (RE)

| d) | GI — Gibraltar |
| --- | --- |

d)

GI — Gibraltar

| e) | PT — Portugal, kaasa arvatud mandriterritoorium, Assoorid ja Madeira saared |
| --- | --- |

e)

PT — Portugal, kaasa arvatud mandriterritoorium, Assoorid ja Madeira saared

| f) | Muud liikmesriigid, v.a. A osas ja käesoleva jao punktides a, b, c ja e loetletud liikmesriigid. |
| --- | --- |

f)

Muud liikmesriigid, v.a. A osas ja käesoleva jao punktides a, b, c ja e loetletud liikmesriigid.

2. jagu

| | AD — Andorra |
| --- | --- |

AD — Andorra

| | CH — Šveits |
| --- | --- |

CH — Šveits

| | IS — Island |
| --- | --- |

IS — Island

| | LI — Liechtenstein |
| --- | --- |

LI — Liechtenstein

| | MC — Monaco |
| --- | --- |

MC — Monaco

| | NO — Norra |
| --- | --- |

NO — Norra

| | SM — San Marino |
| --- | --- |

SM — San Marino

| | VA — Vatikani Linnriik |
| --- | --- |

VA — Vatikani Linnriik

C OSA

| | AC — Ascension |
| --- | --- |

AC — Ascension

| | AE — Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

AE — Araabia Ühendemiraadid

| | AG — Antigua ja Barbuda |
| --- | --- |

AG — Antigua ja Barbuda

| | AN — Hollandi Antillid |
| --- | --- |

AN — Hollandi Antillid

| | AU — Austraalia |
| --- | --- |

AU — Austraalia

| | AW — Aruba |
| --- | --- |

AW — Aruba

| | BB — Barbados |
| --- | --- |

BB — Barbados

| | BH — Bahrein |
| --- | --- |

BH — Bahrein

| | BM — Bermuda |
| --- | --- |

BM — Bermuda

| | CA — Kanada |
| --- | --- |

CA — Kanada

| | CL — Tšiili |
| --- | --- |

CL — Tšiili

| | FJ — Fidži |
| --- | --- |

FJ — Fidži

| | FK — Falklandi saared |
| --- | --- |

FK — Falklandi saared

| | HK — Hongkong |
| --- | --- |

HK — Hongkong

| | HR — Horvaatia |
| --- | --- |

HR — Horvaatia

| | JM — Jamaica |
| --- | --- |

JM — Jamaica

| | JP — Jaapan |
| --- | --- |

JP — Jaapan

| | KN — Saint Kitts ja Nevis |
| --- | --- |

KN — Saint Kitts ja Nevis

| | KY — Kaimanisaared |
| --- | --- |

KY — Kaimanisaared

| | MS — Montserrat |
| --- | --- |

MS — Montserrat

| | MU — Mauritius |
| --- | --- |

MU — Mauritius

| | NC — Uus-Kaledoonia |
| --- | --- |

NC — Uus-Kaledoonia

| | NZ — Uus-Meremaa |
| --- | --- |

NZ — Uus-Meremaa

| | PF — Prantsuse Polüneesia |
| --- | --- |

PF — Prantsuse Polüneesia

| | PM — Saint-Pierre ja Miquelon |
| --- | --- |

PM — Saint-Pierre ja Miquelon

| | RU — Venemaa Föderatsioon |
| --- | --- |

RU — Venemaa Föderatsioon

| | SG — Singapur |
| --- | --- |

SG — Singapur

| | SH — Saint Helena |
| --- | --- |

SH — Saint Helena

| | US — Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

US — Ameerika Ühendriigid

| | VC — Saint Vincent ja Grenadiinid |
| --- | --- |

VC — Saint Vincent ja Grenadiinid

| | VU — Vanuatu |
| --- | --- |

VU — Vanuatu

| | WF — Wallis ja Futuna |
| --- | --- |

WF — Wallis ja Futuna

| | YT — Mayotte” |
| --- | --- |

YT — Mayotte”

---

| 1.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2055/2004,

30. november 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 30. novembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 90,5 |
| 070 | 81,3 |
| 204 | 97,7 |
| 999 | 89,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 73,6 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 53,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,0 |
| 204 | 62,5 |
| 999 | 75,8 |
| 0805 20 10 | 052 | 59,1 |
| 204 | 55,4 |
| 999 | 57,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 73,8 |
| 204 | 45,9 |
| 624 | 79,4 |
| 720 | 30,1 |
| 999 | 57,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 46,8 |
| 388 | 41,4 |
| 528 | 25,4 |
| 999 | 37,9 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 95,1 |
| 388 | 136,3 |
| 400 | 85,5 |
| 404 | 91,4 |
| 512 | 104,7 |
| 720 | 60,1 |
| 800 | 194,0 |
| 804 | 107,6 |
| 999 | 109,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 120,9 |
| 400 | 96,5 |
| 720 | 54,0 |
| 999 | 90,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

90,5

070

81,3

204

97,7

999

89,8

0707 00 05

052

73,6

204

32,5

999

53,1

0709 90 70

052

89,0

204

62,5

999

75,8

0805 20 10

052

59,1

204

55,4

999

57,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

73,8

204

45,9

624

79,4

720

30,1

999

57,3

0805 50 10

052

46,8

388

41,4

528

25,4

999

37,9

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

95,1

388

136,3

400

85,5

404

91,4

512

104,7

720

60,1

800

194,0

804

107,6

999

109,3

0808 20 50

052

120,9

400

96,5

720

54,0

999

90,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 1.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2056/2004,

30. november 2004,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. detsember 2004

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsember 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. detsembrist 2004

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 33,78 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 52,00 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 52,00 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 33,78 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

33,78

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

52,00

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

52,00

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

33,78

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 15.11.2004–29.11.2004

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 114,08 (3) | 60,17 | 156,32 (4) | 146,32 (4) | 126,32 (4) | 81,79 (4) |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 13,01 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 17,47 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

114,08 (3)

60,17

156,32 (4)

146,32 (4)

126,32 (4)

81,79 (4)

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

13,01

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

17,47

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 33,28 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 42,90 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 33,28 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 42,90 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(4)  FOB Duluth.

---

| 1.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2057/2004,

30. november 2004,

millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. detsember 2004

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel.

| (2) | Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 4 osutatud valge suhkru tootmistoetus ajavahemikul 1.–31. detsember 2004 on 39,481 EUR/100 kg netomassi kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 63.

2

---

| 1.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 355/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 355/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2058/2004,

30. november 2004,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 16,679 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---