----

----

I Akti, katerih objava je obvezna

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1866/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

----

(1)UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

----

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 28. oktobra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

----

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1867/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 29. oktobra 2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti njenega člena 24(4),

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne dajatve za uvoz proizvodov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1422/95 so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

----

(1)UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

(2)UL L 141, 24.6.1995, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 79/2003 (UL L 13, 18.1.2003, str. 4).

(3)UL L 145, 27.6.1968, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1422/1995 (UL L 141, 24.6.1995, str. 12).

----

PRILOGA

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 29. oktobra 2004

----

(1)  V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 ta znesek nadomesti stopnjo dajatve skupne carinske tarife, določeno za te proizvode.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določeno v prvem členu spremenjene Uredbe (EGS) št. 785/68.

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1868/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (1), spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 680/2002, in zlasti drugega pododstavka člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Nadomestila za izvoz izdelkov, naštetih v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturiranega in brez nadaljnje predelave, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

(2)UL L 214, 8.9.1995, str. 16.

----

PRILOGA

NADOMESTILA ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE 29. OKTOBRA 2004

----

(1)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1869/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi izvoznih nadomestil za sirupe in nekatere druge sladkorne proizvode, izvožene v naravnem stanju

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (1), in zlasti drugega pododstavka člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izovozna nadomestila za izdelke, naštete v členu 1(1)(d)(f)(g) in (h) uredbe (ES) št. 1260/2001, izvožene v naravnem stanju, se določijo v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 6).

(2)UL L 214, 8.9.1995, str. 16.

(3)UL L 178, 30.6.2001, str. 63.

----

PRILOGA

IZVOZNA NADOMESTILA ZA SIRUPE IN NEKATERE DRUGE SLADKORNE PROIZVODE, IZVOŽENE V NARAVNEM STANJU BREZ NADALJNJE PREDELAVE, UPORABNA OD 29. OKTOBRA 2004

----

(1)  Velja le za proizvode iz člena 5 Uredbe (ES) št. 2135/95.

(2)  Velja le za proizvode iz člena 6 Uredbe (ES) št. 2135/95.

(3)  Osnovni znesek ne velja za sirupe s čistostjo manj kot 85 % (Uredba (ES) št. 2135/95). Vsebnost saharoze je določena v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 2135/95.

(4)  Osnovni znesek ne velja za proizvode, določene v točki 2 Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 3513/92 (UL L 355, 5.12.1992, str. 12).

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1870/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 11. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1327/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti druge alinee odstavka 5 člena 27 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO

Člen 1

Za 11. delni razpis za beli sladkor, izdan v skladu z Uredbo (ES) št. 1327/2004, se največja višina nadomestila za izvoz v nekatere tretje države določi na 46,144 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

(2)UL L 246, 20.7.2004, str. 23. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1685/2004 (UL L 303, 30.9.2004, str. 21).

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1871/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga začenja Uredba (ES) št. 581/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 27. oktobra 2004, je največji znesek nadomestila za izdelke iz člena 1(1) navedene Uredbe, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

(2)UL L 90, 27.3.2004, str. 64.

(3)UL L 90, 27.3.2004, str. 58.

----

PRILOGA

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1872/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 582/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 27. oktobra 2004, je največji znesek nadomestila za izdelek in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene Uredbe 31,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

(2)UL L 90, 27.3.2004, str. 67.

(3)UL L 90, 27.3.2004, str. 58.

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1873/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 15. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, ki so naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000 ter v členu 1 Uredbe (ES) št. 1255/1999 in ki se izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1255/1999, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 1 in z veljavnostjo od 1. oktobra 2004 se stopnje, določene v Prilogi, ne uporabljajo za blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, kadar je izvoženo v Bolgarijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Olli REHN

Član Komisije

----

(1)UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 189/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

(2)UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 886/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 14).

(3)UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 921/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 94).

(4)UL L 301, 28.9.2004, str. 1.

----

PRILOGA

Stopnje nadomestil od 29. oktobra 2004 za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1874/2004

z dne 28. oktobra 2004

o spremembah direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njunih mejnih vrednosti uporabe za postopke za oddajo naročil

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1), in zlasti njenega člena 69,

ob upoštevanju Direktive 2004/18/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil za gradnje, blago in storitve (2), in zlasti njenega člena 78,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Direktiva 2004/17/ES se spremeni, kot sledi:

Člen 2

Direktiva 2004/18/ES se spremeni, kot sledi:

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Frederik BOLKESTEIN

Član Komisije

----

(1)UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(2)UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(3)UL L 336, 23.12.1994, str. 1.

(4)UL C 309, 19.12.2003, str. 14.

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1875/2004

z dne 28. oktobra 2004

o spremembi prilog II in III k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora za natrijev salicilat in fenvalerat

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 z dne 26. junija 1990 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora (1), in zlasti člena 3 in tretjega odstavka člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju mnenj Evropske agencije za vrednotenje zdravil, ki jih je oblikoval Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi II in III k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 28. decembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Olli REHN

Član Komisije

----

(1)UL L 224, 18.8.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1851/2004 (UL L 323, 26.10.2004, str. 6).

(2)UL L 311, 28.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/28/ES (UL L 136, 30.4.2004, str. 58).

----

PRILOGA

A.   V Prilogo II k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se vnese(-jo) naslednja(-e) snov(-i).

2.   Organske spojine

B.   V Prilogo III k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se vnesejo naslednje snovi.

2.   Sredstva za zatiranje zajedavcev

2.2   Sredstva, ki delujejo proti ektoparazitom

2.2.3   Piretroidi

----

(1)  Za oralno uporabo; ni za uporabo pri živalih, katerih mleko se proizvaja za potrebe ljudi“

(2)  Začasne mejne vrednosti ostankov prenehajo veljati 1.7.2006.“

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1876/2004

z dne 28. oktobra 2004

o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 953/2003 o preprečevanju trgovskega preusmerjanja nekaterih temeljnih zdravil v Evropsko unijo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 953/2003 z dne 26. maja 2003 o preprečevanju trgovskega preusmerjanja nekaterih temeljnih zdravil v Evropsko unijo (1) in zlasti člena 4(8) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izdelki in drugi podatki, omenjeni v Prilogi k tej uredbi, se dodajo Prilogi I k Uredbi (ES) št. 953/2003 o preprečevanju trgovskega preusmerjanja nekaterih temeljnih zdravil v Evropsko unijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

----

(1)UL L 135, 3.6.2003, str. 5.

----

PRILOGA

----

(1)  Samo po potrebi.“

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1877/2004

z dne 28. oktobra 2004

o spremembi Priloge III B k Uredbi (ES) št. 517/94 glede kvot za Srbijo in Črno goro

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 517/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti (1), in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III B k Uredbi (ES) št. 517/94 se nadomesti, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

----

(1)UL L 67, 10.3.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2309/2003 (UL L 342, 30.12.2003, str. 21).

(2)  Prej Zvezna republika Jugoslavija (ZRJ).

----

PRILOGA

„PRILOGA III B

Letne količinske omejitve Skupnosti, navedene v četrti alinei člena 2(1)

Srbija in Črna gora

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1878/2004

z dne 28. oktobra 2004

o odstopanju od uredb Sveta 136/66/EGS in (EGS) št. 2261/84 v zvezi z določitvijo pridelka oljk in pridelka olja na Cipru, Malti in v Sloveniji

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške,

ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške in zlasti prvega odstavka člena 41 Akta,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za tržno leto 2004/2005 člen 5(7) Uredbe 136/66/EGS in člen 18 Uredbe (EGS) št. 2261/84 ne veljata za Ciper, Malto in Slovenijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 208, 3.8.1984, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1639/1998 (UL L 210, 28.7.1998, str. 38).

(2)UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 97).

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1879/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 3072/95 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1518/95, so določena v skladu s prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(2)UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

(3)UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).

----

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 28. oktobra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

----

(1)  Nobeno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki so bili termično obdelani, zaradi česar je prišlo do želatiniranja škroba.

(2)  Nadomestila se odobrijo v skladu s spremenjeno Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 (UL L 281, 1.11.1975, str. 20).

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi (EGS) Komisije št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1880/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1) in zlasti člena 14(3) in (19) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode v naravnem stanju, navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, razen teh, ki so našteti v odstavku 1(c) tega člena, se določijo tako, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Prekine se izdaja izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

(2)UL L 154, 15.6.1976, str. 11.

----

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 28. oktobra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj

----

(1)  Postopek, opredeljen v členu 8(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 (UL L 189, 29.7.2003, str. 12), velja za dovoljenja, zahtevana v skladu s to uredbo za količine glede na namembne kraje:

N. B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1881/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za krmne mešanice, zajete v Uredbi (ES) št. 1784/2003 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1517/95, so določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(2)UL L 147, 30.6.1995, str. 51.

----

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 28. oktobra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

Oznake proizvodov, ki so upravičeni do izvoznega nadomestila:

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1882/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni tržni ureditvi za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni tržni ureditvi za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, uporabljene na podlagi osnovnih proizvodov iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 1520/2000 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvožene v obliki blaga, zajetega v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, so določene, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 1 in z veljavnostjo od 1. oktobra 2004 se stopnje iz Priloge ne uporabljajo za blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, kadar se izvaža v Bolgarijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Olli REHN

Član Komisije

----

(1)UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(2)UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

(3)UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 886/2004 (UL L 163, 1.5.2004, str. 14).

(4)UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

(5)UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1548/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

(6)UL L 301, 28.9.2004, str. 1.

----

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo od 29. oktobra 2004 za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

----

(1)  Kar zadeva kmetijske proizvode, dobljene s predelavo osnovnih ali/in enakovrednih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1520/2000 (UL L 177, 15.7.2000, str. 1).

(2)  Zadevno blago se uvršča pod oznako KN 3505 10 50.

(3)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(4)  Za sirupe tarifnih oznak 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, dobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se lahko izvozno nadomestilo dodeli le za glukozni sirup.

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1883/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni tržni ureditvi za sladkor (1), in zlasti člena 27(5)(a) in (15) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000 in v členu 1(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1260/2001, in izvožene kot blago, navedeno v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 1260/2001, so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 1 in z veljavnostjo od 1. oktobra 2004 dalje, se stopnje iz Priloge ne uporabljajo za blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, kadar se izvaža v Bolgarijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Olli REHN

Član Komisije

----

(1)UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

(2)UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 740/2003 (UL L 106, 29.4.2003, str. 12).

(3)UL L 301, 28.9.2004, str. 1.

----

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 29. oktobra 2004 uporabljajo za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1884/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 22. do 28. oktobra 2004 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ječmena 18,80 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(2)UL L 313, 12.10.2004, str. 10.

(3)UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

----

----

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1885/2004

z dne 28. oktobra 2004

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1565/2004 z dne 3. septembra 2004 v zvezi s posebnim intervencijskim ukrepom za oves na Finskem in Švedskem za tržni leti 2004/2005 (3),

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 22. do 28. oktobra 2004 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ovsa 31,95 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

----

(1)UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(2)UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

(3)UL L 285, 4.9.2004, str. 3.

----

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

----

SKLEP SVETA

z dne 4. oktobra 2004

o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic

(2004/740/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju naslednjega:

SKLENIL:

Edini člen

Smernice za politike zaposlovanja držav članic, določene v Prilogi k Sklepu Sveta 2003/578/ES z dne 22. julija 2003 o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic (3), se ohranijo in države članice jih upoštevajo v svojih politikah zaposlovanja.

V Luxembourgu, 4. oktobra 2004

Za Svet

Predsednik

A. J. DE GEUS

----

(1)  Mnenje podano 22. aprila 2004 (še neobjavljeno v Uradnem listu).

(2)  Mnenje podano 29. septembra 2004 (še neobjavljeno v Uradnem listu).

(3)UL L 197, 5.8.2003, str. 13.

----

----

PRIPOROČILO SVETA

z dne 14. oktobra 2004

o izvajanju politik zaposlovanja držav članic

(2004/741/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 128(4) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju naslednjega:

PRIPOROČA, da države članice prejmejo ukrepe, ki se nanašajo posebej nanje in ki so navedeni v Prilogi. To priporočilo nadomešča Priporočilo Sveta z dne 22. julija 2003.

V Luxembourgu, 14. oktobra 2004

Za Svet

Predsednik

P. VAN GEEL

----

(1)  Glej stran 45 tega Uradnega lista.

(2)UL L 197, 5.8.2003, str. 22.

----

PRILOGA

SPECIFIČNA PRIPOROČILA IN PREDNOSTNE NALOGE ZA POSAMEZNE DRŽAVE

Najnujnejše vprašanje, ki se ga je treba lotiti, je, kako ustvariti številnejša in boljša delovna mesta. V smislu splošne strategije zaposlovanja je pomladni Evropski svet poudaril, da bi se države članice nujno morale ukvarjati s štirimi posebnimi izzivi: prilagodljivostjo, pritegnitvijo več ljudi na trg dela, izboljšanjem kakovosti zaposlitve in vlaganjem v človeški kapital. Evropski svet tudi poudarja, da morata podpora in zagovarjanje sprememb seči dlje od ravni vlad. Za zagotovitev te podpore je Evropski svet države članice pozval, da oblikujejo reformska partnerstva, ki bodo vključevala socialne partnerje, civilno družbo in organe oblasti, skladno z nacionalno ureditvijo in tradicijami.

Ključna sporočila Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in potrošniške zadeve, ki potrjujejo oceno Delovne skupine za zaposlovanje ter analizo izvajanja smernic in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju, kažejo, da bi morale države članice in socialni partnerji nujno dati prednost:

V tem okviru so priporočila in prednostne naloge za posamezne države oblikovani, kot sledi:

PRIPOROČILA ZA POSAMEZNE DRŽAVE

BELGIJA

Kljub pozitivnim trendom po letu 1997 ostaja stopnja zaposlenosti v Belgiji precej pod povprečjem EU in daleč pod lizbonskimi cilji. Stopnja zaposlenosti je pri starejših delavcih med najnižjimi v EU 25. Stopnja zaposlenosti pri osebah brez belgijskega državljanstva je presenetljivo nizka. Po več letih stalnega padanja je brezposelnost začela naraščati. Udeležba odraslih pri izobraževanju in usposabljanju ne narašča.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje ter analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Belgija nujno dati prednost:

DANSKA

Stopnje zaposlenosti na Danskem so precej višje od lizbonskih zaposlitvenih ciljev, vključno s tistimi pri ženskah in starejših delavcih. Kljub nedavnim povečanjem, ki so zlasti prizadela diplomirane osebe in poslabšujejo dolgotrajno brezposelnost, ostaja brezposelnost sorazmerno nizka. Glede na visoko stopnjo zaposlenosti je ključna prednostna naloga Danske, da dolgoročno zagotovi ustrezno ponudbo delovne sile.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje ter analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Danska nujno dati prednost:

NEMČIJA

Stopnja zaposlenosti v Nemčiji je višja od povprečne v EU, vendar še vedno daleč pod lizbonskimi cilji. Stopnja zaposlenosti pri starejših delavcih zaostaja, stopnja zaposlenosti pri ženskah pa je višja od povprečne v EU, a ne narašča. Medtem ko je uspešnost po regijah različna, je na nemški trg dela na splošno ugodno vplivala gospodarska rast v EU med letoma 1997 in 2000. V naslednjih letih se je zaposlenost zmanjševala, medtem ko je brezposelnost naraščala. Brezposelnost in zlasti dolgotrajna brezposelnost ostajata med najvišjima v EU. Še vedno obstajajo občutne regionalne neenakosti med vzhodnimi in zahodnimi deli države.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje ter analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Nemčija nujno dati prednost:

GRČIJA

Čeprav se je v Grčiji nedavno povečalo število novih delovnih mest, je stopnja zaposlenosti ena najnižjih v EU, zlasti pri ženskah, stopnja brezposelnosti pa je padajoča, a visoka. Mnogo je neprijavljenega dela. Delovna storilnost se je zelo povečala, vendar ostaja na nizki stopnji. Udeležba odraslih pri usposabljanju tudi ostaja posebno nizka, zlasti ob nizki stopnji pridobljene izobrazbe prebivalcev v starosti, ko so delovno sposobni. Zadnja leta je povečano priseljevanje pripomoglo k ponudbi delovne sile.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje ter analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Grčija nujno dati prednost:

ŠPANIJA

Med letoma 1997 in 2002 se je od vseh držav članic v Španiji najbolj povečala stopnja zaposlenosti in najbolj zmanjšala stopnja brezposelnosti. Vendar brezposelnost ostaja precej nad povprečjem EU, medtem ko stopnja zaposlenosti ostaja precej pod njim. Zaradi zelo različne uspešnosti po regijah ostaja prednostna naloga reševanje regionalnih neenakosti. Udeležba žensk in stopnja zaposlenosti pri starejših delavcih ostajata posebno nizki. Poleg tega je posebno velik delež ljudi (približno tretjina vseh delavcev), ki so še vedno zaposleni po pogodbi za določen čas. Delovna storilnost, splošna raven pridobljene izobrazbe in udeležba odraslih pri usposabljanju ostajajo posebno nizke. Zadnja leta je povečano priseljevanje pripomoglo k ponudbi delovne sile.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje ter analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Španija nujno dati prednost:

FRANCIJA

Splošna stopnja zaposlenosti v Franciji je pod povprečjem EU. Stopnja zaposlenosti je pri starejših delavcih (55–64 let) med najnižjimi v EU. Brezposelnost se je zelo znižala med letoma 1997 in 2000, vendar je z upočasnjeno gospodarsko rastjo ponovno narasla. Brezposelnost ostaja med najvišjimi v EU in je posebno visoka pri mladini (15–24 let). Stopnja zaposlenosti pri osebah brez francoskega državljanstva je zelo nizka, posebno pri ženskah. Delež pogodb za določen čas še naprej presega povprečje EU 15, medtem ko udeležba odraslih pri izobraževanju in usposabljanju ostaja tik pod povprečjem.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje ter analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Francija nujno dati prednost:

IRSKA

Irska je po letu 1997 dosegla zelo velik napredek glede zaposlovanja in produktivnosti. Celotna stopnja zaposlenosti je narasla s 56,1 % na 65,3 %, medtem ko je brezposelnost padla za skoraj dve tretjini in dolgotrajna brezposelnost s 5,6 % na 1,3 %. Povečal se je delež žensk v delovni sili, vendar je še vedno velika razlika med stopnjami zaposlenosti pri ženskah in moških, kakor tudi velika razlika med spoloma pri plačah. Pomanjkanje delovne sile ostaja odprto vprašanje, čeprav ga blaži povečano priseljevanje. Pomemben dejavnik uspeha Irske je njena zmožnost, da privabi neposredne tuje naložbe. Med najpomembnejšimi dejavniki so tudi socialni partnerji, davčni sistem, dobro regulativno okolje in vlaganje v človeški kapital.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje in analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Irska nujno dati prednost:

ITALIJA

Kljub slabim gospodarskim razmeram je rast zaposlovanja še naprej pozitivna in potrjuje izboljšanje po letu 1997. Stopnja zaposlenosti ostaja med najnižjimi v EU. Udeležba žensk in stopnja zaposlenosti pri starejših delavcih tudi ostajata med najnižjimi v EU 25. Brezposelnost se je v zadnjem času znižala, vendar še vedno ostaja nad povprečjem EU 15. S stopnjo brezposelnosti okoli 5 % v osrednjem delu severne Italije v primerjavi z 18 % na jugu države je prednostna naloga reševanje regionalnih neenakosti. Neprijavljeno delo še vedno ostaja precejšnje, čeprav je bil urejen zaposlitveni status 700 000 priseljencev. Splošna raven pridobljene izobrazbe in udeležba pri usposabljanju ostajata posebno nizki.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje in analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Italija nujno dati prednost:

LUKSEMBURG

Stopnja zaposlenosti v Luksemburgu je zelo blizu povprečja EU, vendar še vedno ne dosega cilja EU. Brezposelnost ostaja nizka in dolgotrajna brezposelnost je med najnižjimi v EU.

Kljub temu gospodarski razcvet na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja ni vodil do povečanja stopnje zaposlenosti na splošno. Nova delovna mesta so prevzemali predvsem čezmejni delavci in ženske, medtem ko je zaposlovanje starejših delavcev ostalo na zelo nizki ravni. Udeležba pri izobraževanju in usposabljanju ostaja pod povprečjem EU 15.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje in analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi moral Luksemburg nujno dati prednost:

NIZOZEMSKA

Medtem ko stopnji zaposlenosti pri ženskah in moških krepko presegata lizbonske cilje, ostaja stopnja zaposlenosti pri priseljencih nizka. Za trg dela sta značilna izjemno visoka stopnja dela s krajšim delovnim časom (okoli 44 % delovne sile) in veliko število oseb, ki prejemajo invalidnine. Stopnja zaposlenosti pri starejših delavcih presega povprečje v EU, vendar je še vedno daleč pod ciljem EU. Brezposelnost se je po letu 2001 občutno povečala, čeprav ostaja med najnižjimi v EU. Jeseni leta 2003 so vlada in socialni partnerji podpisali sporazum, ki med drugim vključuje zamrznitev plač v letih 2004 in 2005.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje ter analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Nizozemska nujno dati prednost:

AVSTRIJA

Avstrija je dosegla visoko splošno stopnjo zaposlenosti in sorazmerno visoko stopnjo zaposlenosti pri ženskah, skladno z lizbonskimi cilji. Brezposelnost je med najnižjimi v EU. Socialno partnerstvo ima pomembno vlogo pri posodobitvi organizacije dela, saj izboljšuje delovno zakonodajo in zagotavlja zadovoljivo gibanje plač. Vendar je stopnja zaposlenosti pri starejših delavcih posebno nizka. Rast zaposlenosti se je upočasnila in brezposelnost je začela naraščati. Udeležba odraslih pri izobraževanju in usposabljanju je pod povprečjem v EU. Razlika med spoloma pri plačah ostaja ena največjih v EU.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje in analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Avstrija nujno dati prednost:

PORTUGALSKA

Splošna stopnja zaposlenosti na Portugalskem se približuje lizbonskemu cilju in malo presega zaposlitvene cilje pri ženskah in starejših delavcih. Nedavna upočasnjena gospodarska rast je povzročila rast brezposelnosti, čeprav ostaja na sorazmerno nizki stopnji v primerjavi z EU. Predvsem ostajajo nizki stopnja produktivnosti, splošna raven pridobljene izobrazbe in dostop do usposabljanja. Poleg tega je zelo velik delež ljudi (več kot 20 %), zaposlenih po pogodbi za določen čas. Zadnja leta je povečano priseljevanje povečalo ponudbo delovne sile.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje in analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Portugalska nujno dati prednost:

FINSKA

Finska je blizu cilja za splošno stopnjo zaposlenosti in presega cilj za stopnjo zaposlenosti pri ženskah. V zadnjem desetletju je povečala udeležbo starejših delavcev in se približala cilju EU za starejše delavce. Stopnja brezposelnosti je nad povprečjem EU in visoka predvsem pri mladini.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje in analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Finska nujno dati prednost:

ŠVEDSKA

Švedska presega vse zaposlitvene cilje EU, tudi pri ženskah in starejših delavcih. Celotna stopnja brezposelnosti je okoli 5 %. Švedska si mora še naprej prizadevati, da se izogne omejitvam ponudbe delovne sile. Zaradi staranja prebivalstva bo treba vzdrževati ponudbo delovne sile z izkoriščanjem možnih delovnih virov med priseljenci, mladino in dolgotrajno bolnimi ter z izboljšanjem spodbud za delo.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje in analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi morala Švedska nujno dati prednost:

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Združeno kraljestvo presega vse cilje glede stopnje zaposlenosti, tudi pri ženskah in starejših delavcih. Kljub upočasnjeni rasti svetovnega gospodarstva je ostala stopnja zaposlenosti precej stabilna in stopnja brezposelnosti precej pod povprečjem EU. Vendar v nekaterih skupnostih in med nekaterimi skupinami še vztrajajo koncentracije gospodarske neaktivnosti in v manjšem obsegu brezposelnost. Stopnja produktivnosti, zlasti izražena na delovno uro, ostaja razmeroma nizka. To je deloma zaradi pretežno premalo kvalificirane delovne sile, vključno z nezadostnimi osnovnimi znanji. Razlika med spoloma pri plačah ostaja ena največjih v EU.

Ocena Delovne skupine za zaposlovanje in analiza izvajanja smernic EU in priporočil Sveta iz leta 2003 v skupnem poročilu o zaposlovanju kažeta, da bi moralo Združeno kraljestvo nujno dati prednost:

PREDNOSTNE NALOGE NOVIH DRŽAV ČLANIC

CIPER

Stopnja zaposlenosti je na Cipru precej nad povprečjem EU 15, stopnja brezposelnosti pa je nizka. Delež tujih delavcev, ki so pogosto zaposleni za določen čas, se je v zadnjih letih precej povečal kot odziv na potrebe trga.

ČEŠKA

Stopnja zaposlenosti na Češkem je malo nad povprečjem EU 15. Stopnja brezposelnosti je okoli povprečja EU 15, vendar se od srede devetdesetih let počasi dviga. Stopnja zaposlenosti je pri starejših delavcih blizu povprečja EU, vendar je nizka, zlasti pri ženskah, zaradi zakonsko nizke starosti ob upokojitvi. Regionalna neskladja so velika.

ESTONIJA

Stopnja zaposlenosti v Estoniji je malo pod povprečjem EU 15. Stopnja brezposelnosti se je v zadnjih letih znižala, vendar še vedno ostaja nad povprečjem EU. Poleg tega je delež dolgotrajne brezposelnosti velik. Za Estonijo se pričakuje, da jo bo, kot posledica demografskih sprememb, najbolj prizadelo upadanje prebivalstva v starosti, ko je delovno sposobno.

MADŽARSKA

Stopnja zaposlenosti je na Madžarskem nizka, zlasti pri nizko kvalificiranih, prikrajšanih osebah, ženskah in starejših delavcih. Hkrati pa brezposelnost ostaja precej pod povprečjem EU 15. To pojasnjuje nizka stopnja udeležbe, to je veliko število neaktivnih prebivalcev v starosti, ko so delovno sposobni. Velika neskladja so med osrednjimi in zahodnimi regijami, kjer je skoncentrirano „sodobno gospodarstvo“, ter preostalim delom države. Regionalna in sektorska mobilnost je nizka, medtem ko ozka grla pri znanjih odražajo pomanjkanje kvalificirane delovne sile in tudi nezadostno odzivanje sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela.

LITVA

Stopnja zaposlenosti v Litvi se je zadnje čase rahlo dvignila, vendar ostaja precej pod povprečjem EU 15. Stopnja brezposelnosti se je precej znižala, a še vedno ostaja precej nad povprečjem EU.

LATVIJA

Zaradi močne gospodarske rasti se je zaposlenost v Latviji zadnji dve leti zelo močno povečala. Kljub temu splošna stopnja zaposlenosti ostaja pod povprečjem EU 15. Brezposelnost ostaja nad povprečjem EU 15 in se po regijah precej razlikuje. Ob tem v Rigi primanjkuje delovne sile in znanja.

MALTA

Stopnja zaposlenosti je na Malti posebno nizka v primerjavi s povprečjem EU 15. Zlasti je nizka stopnja zaposlenosti pri starejših delavcih. Stopnja zaposlenosti pri ženskah je najnižja v EU 25: zaposlena je le tretjina žensk v starosti, ko so delovno sposobne. Brezposelnost je zadnji dve leti malo narasla, vendar ostaja pod povprečjem EU 15.

POLJSKA

Stopnja zaposlenosti na Poljskem je med najnižjimi v EU 25. Razmere na trgu dela so se v zadnjih štirih letih poslabšale. Posebno nizka je stopnja zaposlenosti pri ženskah, starejših delavcih, mladini in nizko kvalificiranih. Pri okoli 20 % je stopnja brezposelnosti dosegla najvišje vrednosti od začetka gospodarske preobrazbe in je najvišja v EU 25.

SLOVENIJA

Stopnja zaposlenosti v Sloveniji je malo pod povprečjem EU 15, vendar je posebno nizka pri starejših delavcih. Stopnja brezposelnosti je precej pod povprečjem v EU.

SLOVAŠKA

Splošna stopnja zaposlenosti ostaja na Slovaškem nizka v primerjavi s povprečjem EU 15. Čeprav se brezposelnost zmanjšuje, je še vedno zelo visoka in z velikim deležem dolgotrajne brezposelnosti. Stopnja zaposlenosti pri ženskah je nizka, še zlasti pa pri mladini, nizko kvalificiranih in starejših delavcih (posebno pri ženskah). Velika so regionalna neskladja.

----