# Az Európai Unió L 348/2004

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 348 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 47. évfolyam2004. november 24. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 348

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

47. évfolyam2004. november 24.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2003/2004/EK rendelete (2004. október 21.) az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2003. december 3-tól2007. december 2-ig terjedő időtartamra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről | 1 |
| Jegyzőkönyv az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2003. december 3-tól2007. december 2-ig terjedő időtartamra történő megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 2004/2004/EK rendelete (2004. november 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 14 |
| | | A Bizottság 2005/2004/EK rendelete (2004. november 23.) a fokhagymára vonatkozó behozatali engedélyeknek a 2004. december 1. és 2005. február 28. közötti időszakra történő kibocsátásáról | 16 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 2003/2004/EK rendelete (2004. október 21.) az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2003. december 3-tól2007. december 2-ig terjedő időtartamra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

1

Jegyzőkönyv az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2003. december 3-tól2007. december 2-ig terjedő időtartamra történő megállapításáról

3

A Bizottság 2004/2004/EK rendelete (2004. november 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

14

A Bizottság 2005/2004/EK rendelete (2004. november 23.) a fokhagymára vonatkozó behozatali engedélyeknek a 2004. december 1. és 2005. február 28. közötti időszakra történő kibocsátásáról

16

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | 2004/787/EK:A Bizottság ajánlása (2004. október 4.) az 1830/2003/EK rendelettel összefüggésben a géntechnológiával módosított szervezetek és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított anyagok vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó technikai iránymutatásról (
  1
  ) | 18 |
| | | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | * | 2004/788/EK, Euratom:Az EGSZB működési szabályzatának hivatalosan egységes szerkezetbe foglalt változata (2004. október 24-től hatályos) | 27 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

2004/787/EK:A Bizottság ajánlása (2004. október 4.) az 1830/2003/EK rendelettel összefüggésben a géntechnológiával módosított szervezetek és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított anyagok vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó technikai iránymutatásról (
  1
  )

1

18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

*

2004/788/EK, Euratom:Az EGSZB működési szabályzatának hivatalosan egységes szerkezetbe foglalt változata (2004. október 24-től hatályos)

27

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2004/789/KKBP együttes fellépése (2004. november 22-én) az Európai Uniónak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő Rendőri Missziója meghosszabbításáról (EUPOL PROXIMA) | 40 |
| | * | A Tanács 2004/790/KKBP határozata 2004. november 22. az Európai Uniónak az Albániában található kézi lőfegyverekhez és könnyű fegyverekhez szükséges lőszer megsemmisítéséhez való hozzájárulása céljából a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2003/276/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról | 45 |
| | * | A Tanács 2004/791/KKBP határozata (2004. november 22.) az Európai Uniónak Délkelet-Európában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulása tekintetében a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2002/842/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról | 46 |
| | * | A Tanács 2004/792/KKBP határozata (2004. november 22.) az 1999/34/KKBP együttes fellépést végrehajtásáról rendelkező, az Európai Uniónak Kambodzsában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulása céljából az 1999/730/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról | 47 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2004/789/KKBP együttes fellépése (2004. november 22-én) az Európai Uniónak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő Rendőri Missziója meghosszabbításáról (EUPOL PROXIMA)

40

*

A Tanács 2004/790/KKBP határozata 2004. november 22. az Európai Uniónak az Albániában található kézi lőfegyverekhez és könnyű fegyverekhez szükséges lőszer megsemmisítéséhez való hozzájárulása céljából a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2003/276/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról

45

*

A Tanács 2004/791/KKBP határozata (2004. november 22.) az Európai Uniónak Délkelet-Európában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulása tekintetében a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2002/842/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról

46

*

A Tanács 2004/792/KKBP határozata (2004. november 22.) az 1999/34/KKBP együttes fellépést végrehajtásáról rendelkező, az Európai Uniónak Kambodzsában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulása céljából az 1999/730/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról

47

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004. november 1. Az EUR-Lex új változata!(Lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

2004. november 1. Az EUR-Lex új változata!(Lásd a hátsó borító belső oldalán)

2004. november 1. Az EUR-Lex új változata!

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/1

---

A TANÁCS 2003/2004/EK RENDELETE

(2004. október 21.)

az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2003. december 3-tól2007. december 2-ig terjedő időtartamra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, annak 300. cikke (2) bekezdésével és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodás (2) 12. cikkének (3) bekezdésével összhangban a szerződő felek a jegyzőkönyv alkalmazási időszakának végén tárgyalásokat folytattak abból a célból, hogy közös megegyezéssel meghatározzák a jegyzőkönyv feltételeit a következő időszakra, és – adott esetben – a melléklet szükséges módosításait vagy kiegészítéseit. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodás (2) 12. cikkének (3) bekezdésével összhangban a szerződő felek a jegyzőkönyv alkalmazási időszakának végén tárgyalásokat folytattak abból a célból, hogy közös megegyezéssel meghatározzák a jegyzőkönyv feltételeit a következő időszakra, és – adott esetben – a melléklet szükséges módosításait vagy kiegészítéseit.

| (2) | E tárgyalások eredményeként 2003. szeptember 11-én parafálták az említett megállapodásban előírt halászati lehetőségeknek és pénzügyi ellentételezésnek a 2003. december 3-tól2007. december 2-ig terjedő időszakra való meghatározásáról szóló új jegyzőkönyvet. |
| --- | --- |

(2)

E tárgyalások eredményeként 2003. szeptember 11-én parafálták az említett megállapodásban előírt halászati lehetőségeknek és pénzügyi ellentételezésnek a 2003. december 3-tól2007. december 2-ig terjedő időszakra való meghatározásáról szóló új jegyzőkönyvet.

| (3) | A Közösség érdekében áll, hogy ezt a jegyzőkönyvet jóváhagyja. |
| --- | --- |

(3)

A Közösség érdekében áll, hogy ezt a jegyzőkönyvet jóváhagyja.

| (4) | A halászati lehetőségek tagállamok közötti felosztásának módszerét a halászati lehetőségek halászati megállapodás szerinti hagyományos felosztása alapján kell meghatározni, |
| --- | --- |

(4)

A halászati lehetőségek tagállamok közötti felosztásának módszerét a halászati lehetőségek halászati megállapodás szerinti hagyományos felosztása alapján kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2003. december 3-tól2007. december 2-ig terjedő időtartamra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyvet a Tanács az Európai Közösség nevében jóváhagyja.

A jegyzőkönyv szövege e rendelet mellékletét képezi. (3)

2. cikk

A jegyzőkönyvben rögzített halászati lehetőségeket a tagállamok között a következők szerint kell felosztani:

| — | kerítőhálós tonhalhalászó hajók: Franciaország – 16; Spanyolország – 22; Olaszország – 2; Egyesült Királyság – 1; |
| --- | --- |

—

kerítőhálós tonhalhalászó hajók: Franciaország – 16; Spanyolország – 22; Olaszország – 2; Egyesült Királyság – 1;

| — | felszíni hosszú horogsoros halászhajók: Spanyolország – 19; Franciaország – 23; Portugália – 7; |
| --- | --- |

—

felszíni hosszú horogsoros halászhajók: Spanyolország – 19; Franciaország – 23; Portugália – 7;

| — | horogsoros halászhajók: Franciaország – 25 BRT/hónap éves átlagban. |
| --- | --- |

—

horogsoros halászhajók: Franciaország – 25 BRT/hónap éves átlagban.

Ha ezen tagállamok engedély iránti kérelme nem meríti ki a jegyzőkönyvben rögzített valamennyi halászati lehetőséget, a Bizottság figyelembe veheti bármely más tagállam engedély iránti kérelmét.

3. cikk

Azok a tagállamok, amelyeknek hajói e megállapodás alapján halásznak, az 500/2001/EK bizottsági rendelettel (4) összhangban értesítik a Bizottságot a mauritiusi halászati övezeten belül kifogott minden egyes állomány mennyiségéről.

4. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség kötelezetté válása érdekében kijelölje a jegyzőkönyv aláírására jogosult személyeket.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2004. október 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

G. ZALM

---

(1)  2004. szeptember 15-én kiadott vélemény.

1

(2)  HL L 159., 1989.6.10., 2. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 3. oldalát.

3

(4)  HL L 73., 2001.3.15., 8. o.

4

---

JEGYZŐKÖNYV

az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2003. december 3-tól2007. december 2-ig terjedő időtartamra történő megállapításáról

1. cikk

(1)   A megállapodás 2. cikkének megfelelően és a 2003. december 3-tól számított négyéves időszakra, a következő halászati lehetőségek biztosítottak:

| — | kerítőhálós tonhalhalászó hajók: engedély 41 hajóra; |
| --- | --- |

—

kerítőhálós tonhalhalászó hajók: engedély 41 hajóra;

| — | felszíni hosszú horogsoros halászhajók: engedély 49 hajóra; |
| --- | --- |

—

felszíni hosszú horogsoros halászhajók: engedély 49 hajóra;

| — | horogsoros halászhajók: éves átlagban 25 BRT/hónapra szóló engedélyek. |
| --- | --- |

—

horogsoros halászhajók: éves átlagban 25 BRT/hónapra szóló engedélyek.

(2)   A mauritiusi halászati övezetben kizárólag az érvényes – e jegyzőkönyv szerint és a mellékletben leírt alaki követelményeknek megfelelően kiállított – engedéllyel rendelkező közösségi hajók folytathatnak halászati tevékenységet.

2. cikk

(1)   A megállapodás 6. cikkében említett pénzügyi ellentételezés a fent említett időszakra évi 487 500 EUR.

(2)   Ez az ellentételezés a mauritiusi vizeken évi 6 500 tonna fogást fedez. Amennyiben a mauritiusi vizeken a közösségi hajók általi fogás mennyisége meghaladja ezt a mennyiséget, akkor a fent említett ellentételezést minden további kifogott tonnánként arányosan 75 EUR-val kell növelni. Ugyanakkor a Közösség által a tonhalért és a tonhalfélékért kifizetett pénzügyi ellentételezés teljes összege nem haladhatja meg az (1) bekezdésben feltüntetett összeg kétszeresét.

(3)   A pénzügyi ellentételezés évi 292 500 EUR-nak megfelelő első részét az államkincstár nevére szóló bankszámlára kell befizetni, amiről e jegyzőkönyv hatályba lépését követően értesítik az Európai Bizottság mauritiusi delegációját. Az első részletet legkésőbb 2004. június 1-jén, a fennmaradó összeget pedig egyenlő éves részletekben a jegyzőkönyv évfordulójának napjáig kell kifizetni. A fenti ellentételezés felhasználása Mauritius kizárólagos hatáskörébe tartozik.

(4)   A pénzügyi ellentételezés évi 195 000 EUR-nak megfelelő második részét e jegyzőkönyv 3. cikkében említett intézkedések finanszírozására kell fordítani.

3. cikk

(1)   A fenntartható és felelősségteljes halászat fejlesztésének biztosítása érdekében a két fél – mindkettőjük kölcsönös érdekében – partnerség létrehozását támogatja, különösen a halászat és a biológiai erőforrások jobb megismerése, a halászati ellenőrzés, a nem ipari célú halászat fejlesztése, a halászati közösségek és a képzés elősegítése céljából.

(2)   A következőkben megállapított intézkedéseket a pénzügyi ellentételezés második részéből kell finanszírozni, évi 195 000 EUR összegig, az alábbi felosztás szerint:

| a) | Mauritius halászati övezete halászatának és élő erőforrásainak jobb megismerését és kezelését elősegítő tudományos és technikai programok – 150 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Mauritius halászati övezete halászatának és élő erőforrásainak jobb megismerését és kezelését elősegítő tudományos és technikai programok – 150 000 EUR;

| b) | a halászathoz kapcsolódó különböző tudományos, technikai és gazdasági területeken nyújtott tanulmányi ösztöndíjak és gyakorlati képzések, valamint halászattal kapcsolatos nemzetközi találkozókon való részvétel támogatása – 30 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

a halászathoz kapcsolódó különböző tudományos, technikai és gazdasági területeken nyújtott tanulmányi ösztöndíjak és gyakorlati képzések, valamint halászattal kapcsolatos nemzetközi találkozókon való részvétel támogatása – 30 000 EUR;

| c) | megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet, beleértve a hajómegfigyelési rendszert (VMS) is – 15 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet, beleértve a hajómegfigyelési rendszert (VMS) is – 15 000 EUR;

(3)   A (2) bekezdés a) és c) albekezdésében említett összegeket Mauritius halászatért felelős minisztériuma rendelkezésére kell bocsátani azt követően, hogy egy részletes éves programütemezés – többek között egy ütemterv –, valamint az egyes intézkedésekre vonatkozó, az első évben 2004. június 1-je előtt, az ezt követő években április 1-ig végrehajtandó egyedi fellépések várható célkitűzései az Európai Bizottsághoz benyújtásra kerültek. Az összegeket az államkincstár nevére szóló bankszámlára kell befizetni, amiről e jegyzőkönyv hatálybalépését követően értesítik az Európai Bizottság mauritiusi delegációját.

(4)   A b) pontban említett összeget Mauritius halászatért felelős minisztériumának rendelkezésére kell bocsátani és felhasználáskor a mauritiusi illetékes hatóságok bankszámlájára befizetni.

(5)   Mauritius halászatért felelős minisztériuma legkésőbb a jegyzőkönyv évfordulójának napját követő három hónapon belül részletes éves jelentést nyújt be az Európai Bizottság mauritiusi delegációjának ezen intézkedések végrehajtásáról és az elért eredményekről. A Bizottság fenntartja arra vonatkozó jogát, hogy Mauritius halászatért felelős hatóságától további információt kérjen az eredményekről, valamint az intézkedések tényleges végrehajtásának figyelembevételével felülvizsgálja a vonatkozó kifizetéseket.

4. cikk

Amennyiben a Bizottság elmulasztja a 2. és 3. cikkben meghatározott kifizetések kellő időben történő végrehajtását, Mauritius felfüggesztheti e jegyzőkönyv alkalmazását.

5. cikk

Amennyiben a körülmények természeti jelenségeknek nem tulajdonítható, alapvető változása megakadályozza Mauritius halászati övezetében a halászati tevékenység folytatását, az Európai Közösség felfüggesztheti a pénzügyi hozzájárulás kifizetését, lehetőség szerint a megállapodás 8. cikkében meghatározott vegyes bizottság két fele közötti előzetes konzultációt követően.

Amennyiben a helyzet rendeződik és a megállapodás 8. cikkében meghatározott vegyes bizottság keretében, a két fél között folytatott konzultációt követően megerősítést nyer, hogy a helyzet várhatóan lehetővé teszi a szokásos halászati tevékenységhez való visszatérést, a pénzügyi hozzájárulások kifizetését újra megkezdik.

A közösségi hajók részére a megállapodás 4. cikke szerint biztosított engedélyek érvényességét a halászati tevékenység felfüggesztésének időtartamával megegyező időtartammal kell meghosszabbítani.

6. cikk

Az Európai Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodás melléklete hatályát veszti és helyébe e jegyzőkönyv melléklete lép.

7. cikk

Ez a jegyzőkönyv mellékletével együtt az aláírásának napján lép hatályba.

Ezt a jegyzőkönyvet 2003. december 3-tól kell alkalmazni.

---

MELLÉKLET

A közösségi hajók által a mauritiusi vizeken folytatott halászati tevékenységre vonatkozó feltételek

1.   Engedélykérelem és az engedély kiadására vonatkozó alaki követelmények

A közösségi hajókat a mauritiusi vizeken történő halászatra felhatalmazó engedélyek igénylésére és kibocsátására vonatkozó eljárás a következő:

| a) | Az Európai Bizottság minden egyes hajóra vonatkozóan, amely e megállapodás alapján halászati tevékenységet szándékozik folytatni, legalább 20 nappal az igényelt érvényességi időszak kezdete előtt – az Európai Bizottság mauritiusi delegációján keresztül – benyújt egy, a hajótulajdonos által elkészített kérelmet a mauritiusi hatóságnak. A kérelmet a Mauritius által e célból biztosított formanyomtatványon kell benyújtani, amelynek mintáját az 1. függelék tartalmazza. |
| --- | --- |

a)

Az Európai Bizottság minden egyes hajóra vonatkozóan, amely e megállapodás alapján halászati tevékenységet szándékozik folytatni, legalább 20 nappal az igényelt érvényességi időszak kezdete előtt – az Európai Bizottság mauritiusi delegációján keresztül – benyújt egy, a hajótulajdonos által elkészített kérelmet a mauritiusi hatóságnak. A kérelmet a Mauritius által e célból biztosított formanyomtatványon kell benyújtani, amelynek mintáját az 1. függelék tartalmazza.

| b) | Minden egyes engedélyt egy meghatározott hajóra kell a hajótulajdonos számára kibocsátani. Az Európai Bizottság kérésére a hajó engedélyét helyettesíteni lehet, vis maior esetén pedig helyettesíteni kell egy másik közösségi hajó engedélyével. |
| --- | --- |

b)

Minden egyes engedélyt egy meghatározott hajóra kell a hajótulajdonos számára kibocsátani. Az Európai Bizottság kérésére a hajó engedélyét helyettesíteni lehet, vis maior esetén pedig helyettesíteni kell egy másik közösségi hajó engedélyével.

| c) | Az engedélyeket a mauritiusi hatóságok továbbítják az Európai Bizottság mauritiusi delegációjának. |
| --- | --- |

c)

Az engedélyeket a mauritiusi hatóságok továbbítják az Európai Bizottság mauritiusi delegációjának.

| d) | Az engedélyt mindenkor a hajón kell tartani. Az Európai Bizottság által a mauritiusi hatóságnak küldött előlegfizetésről szóló értesítés átvételekor azonban a hajót fel kell venni egy, a mauritiusi halászati ellenőrző hatóságnak megküldendő jegyzékbe. Az engedélyezési dokumentum kézhezvételéig ezen engedélyezési dokumentum faxmásolatát be lehet szerezni és azt a fedélzeten kell tartani; az engedélyezési dokumentum fedélzetre történő felvételéig ez engedélyezi a hajó számára a halászati tevékenység folytatását. |
| --- | --- |

d)

Az engedélyt mindenkor a hajón kell tartani. Az Európai Bizottság által a mauritiusi hatóságnak küldött előlegfizetésről szóló értesítés átvételekor azonban a hajót fel kell venni egy, a mauritiusi halászati ellenőrző hatóságnak megküldendő jegyzékbe. Az engedélyezési dokumentum kézhezvételéig ezen engedélyezési dokumentum faxmásolatát be lehet szerezni és azt a fedélzeten kell tartani; az engedélyezési dokumentum fedélzetre történő felvételéig ez engedélyezi a hajó számára a halászati tevékenység folytatását.

| e) | A mauritiusi hatóság a jegyzőkönyv hatálybalépése előtt közli az engedélyekre vonatkozó díjak megfizetésének szabályait, különös tekintettel a bankszámla adataira és az alkalmazandó pénznemre. |
| --- | --- |

e)

A mauritiusi hatóság a jegyzőkönyv hatálybalépése előtt közli az engedélyekre vonatkozó díjak megfizetésének szabályait, különös tekintettel a bankszámla adataira és az alkalmazandó pénznemre.

| f) | A hajótulajdonosok jelölnek és kineveznek egy mauritiusi lakhellyel rendelkező ügynököt, akinek hatáskörei között szerepel a hajótulajdonosok bármely jogi eljárás során való képviselete. A hajótulajdonosok a mauritiusi hatóságok részére megküldik az ügynökük nevét és címét. |
| --- | --- |

f)

A hajótulajdonosok jelölnek és kineveznek egy mauritiusi lakhellyel rendelkező ügynököt, akinek hatáskörei között szerepel a hajótulajdonosok bármely jogi eljárás során való képviselete. A hajótulajdonosok a mauritiusi hatóságok részére megküldik az ügynökük nevét és címét.

2.   Az engedélyek érvényessége és a díjfizetés szabályai

1.   Előlegfizetés

A kerítőhálós tonhalhalászó hajók és a felszíni hosszú horogsoros halászhajók vonatkozásában az engedélyek egy évre érvényesek. Az engedélyek megújíthatók.

A díj 25 EUR a mauritiusi vizeken kifogott mennyiség minden egyes tonnája után.

A kerítőhálós tonhalhalászó hajók esetében az engedélyeket az egyes kerítőhálós tonhalhalászó hajókra 2 000 EUR éves előleg megfizetését követően bocsátják ki, amely összeg megegyezik a mauritiusi vizeken kifogott 80 tonna éves mennyiség utáni díjjal.

A felszíni hosszú horogsoros halászhajók esetében az engedélyeket a 150 BRT-nél nagyobb felszíni hosszú horogsoros hajókra 1 550 EUR, a 150 BRT-jű vagy kisebb felszíni hosszú horogsoros hajókra 1 100 EUR évi előleg Mauritiusnak történő megfizetését követően bocsátják ki. Ezek az összegek megegyeznek a mauritiusi vizeken kifogott 62 tonna, illetve 44 tonna éves mennyiség utáni díjjal.

A horogsoros halászhajókra vonatkozó engedélyek három, hat vagy tizenkét hónapra érvényesek. A díjat a BRT alapján a következőképpen állapítják meg: évi 80 EUR/BRT, időarányosan.

2.   A díjak végleges megállapítása

A kerítőhálós tonhalhalászó hajók és a felszíni hosszú horogsoros halászhajók esetében a halászati év tekintetében fizetendő díjak végleges kimutatását az Európai Bizottság állítja össze minden egyes naptári év végén a hajótulajdonosok által elkészített és a fogási statisztika ellenőrzése szempontjából illetékes, a mauritiusi hatóság által kijelölt tudományos intézetek – például az IRD (Kutatási és Fejlesztési Hivatal), az IFREMER (Francia Tengerkutató és Tengerhasznosítási Intézet), az IEO (Spanyol Oceanográfiai Intézet), az IPIMAR (Nemzeti Halászati és Tengerészeti Intézet) vagy az Indiai-óceán bármely nemzetközi halászati szervezete – által megerősített fogási nyilatkozatok alapján.

A kimutatásról a mauritiusi hatóságokat legkésőbb a következő év március 15-ig értesíteni kell. A mauritiusi hatóságnak az értesítést követő 30 napon belül választ kell adnia. A kimutatásról ezt követően értesítik a hajótulajdonosokat.

A kimutatás kézhezvételétől számítva 30 nap áll a hajótulajdonosok rendelkezésére pénzügyi kötelezettségeik teljesítésére.

Amennyiben a tényleges halászati tevékenység után fizetendő összeg kevesebb, mint az előleg összege, a vonatkozó különbséget nem lehet visszatéríteni a hajótulajdonos részére.

3.   Átrakodás

A hajók – érdekeiknek megfelelően – fogásukat átrakodhatják Mauritiuson.

Valamennyi, a mauritiusi kikötőkben folyó átrakodásról a mauritiusi hatóságokat 48 órával korábban értesíteni kell.

4.   Fogások bejelentése

A mauritiusi vizeken a megállapodás szerint halászati tevékenységre felhatalmazott hajók fogási statisztikájukról értesítik a mauritiusi hatóságot – az Európai Bizottság mauritiusi delegációja számára történő másolat megküldése mellett – az alábbi eljárásnak megfelelően.

| | A kerítőhálós tonhalhalászó hajók a 2. függelékben található mintának megfelelő halászati naplót töltenek ki. A felszíni hosszú horogsoros halászhajók a 3. függelékben található mintának megfelelő halászati naplót töltenek ki. A horogsoros halászhajók a 4. függelékben található mintának megfelelő halászati naplót töltenek ki. |
| --- | --- |

A kerítőhálós tonhalhalászó hajók a 2. függelékben található mintának megfelelő halászati naplót töltenek ki. A felszíni hosszú horogsoros halászhajók a 3. függelékben található mintának megfelelő halászati naplót töltenek ki. A horogsoros halászhajók a 4. függelékben található mintának megfelelő halászati naplót töltenek ki.

| | A halászati naplókat jól olvashatóan kell kitölteni, majd a hajó parancsnokával vagy a hajótulajdonosok szövetségének képviselőjével aláíratni. Ezenkívül halászati naplót kell kitöltenie valamennyi, már engedélyt szerzett hajónak, még akkor is, ha halászati tevékenységet nem folytatott. |
| --- | --- |

A halászati naplókat jól olvashatóan kell kitölteni, majd a hajó parancsnokával vagy a hajótulajdonosok szövetségének képviselőjével aláíratni. Ezenkívül halászati naplót kell kitöltenie valamennyi, már engedélyt szerzett hajónak, még akkor is, ha halászati tevékenységet nem folytatott.

| | A halászati naplókat a halászati idényt követően legkésőbb 45 napon belül a mauritiusi hatóságnak továbbítani kell. |
| --- | --- |

A halászati naplókat a halászati idényt követően legkésőbb 45 napon belül a mauritiusi hatóságnak továbbítani kell.

5.   Kommunikáció

Az 50 BRT feletti hajók a mauritiusi vizekre való belépést és/vagy azok elhagyását megelőzően legalább egy (1) órával, illetve a mauritiusi vizeken folytatott halászat során három naponta vagy faxon (230-208-1929) vagy e-mailen (fish@intnet.mu) megadják egy rádióállomásnak (amelynek nevét, hívójelét és a frekvenciáját az engedély határozza meg) a helyzetüket és a fedélzeten található fogásmennyiséget.

6.   Megfigyelők

Valamennyi 50 BRT feletti hajó a mauritiusi hatóságok kérésére felveszi a fedélzetre az e hatóságok által kijelölt megfigyelőt. A megfigyelő számára minden, a feladata ellátásához szükséges feltételt az alábbiaknak megfelelően meg kell teremteni, beleértve a helyekre való belépést és a dokumentumokhoz való hozzáférést. A megfigyelő a feladata teljesítéséhez szükséges időnél tovább nem lehet jelen. Amíg a megfigyelő a fedélzeten tartózkodik, tiszti státuszt kell biztosítani számára.

Amíg a fedélzeten tartózkodik, megfelelő élelmet és szállást kell biztosítani számára. A megfigyelő fizetését és társadalombiztosítási járulékait a mauritiusi hatóságok fedezik.

A beszállási kikötőt és a megfigyelő beszállását szabályozó feltételeket a hajótulajdonos vagy ügynöke és a mauritiusi hatóságok közös megegyezéssel rögzítik.

Amennyiben egy hajó mauritiusi megfigyelővel a fedélzetén elhagyja a mauritiusi vizeket, minden lépést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a megfigyelő – a hajótulajdonos költségén – a lehető leghamarabb visszatérhessen Mauritiusra.

A hajótulajdonos – ügynökén keresztül – 14 EUR-t fizet Mauritius kormányának minden nap után, amelyet a megfigyelő egy, a mauritiusi halászati övezetben tartózkodó hajó fedélzetén eltöltött.

A fedélzeten tartózkodó megfigyelő:

| — | megfigyeli a hajók halászati tevékenységét, |
| --- | --- |

—

megfigyeli a hajók halászati tevékenységét,

| — | megállapítja a halászati tevékenységet folytató hajók helyzetét, |
| --- | --- |

—

megállapítja a halászati tevékenységet folytató hajók helyzetét,

| — | feljegyzi az alkalmazott halászfelszerelést, |
| --- | --- |

—

feljegyzi az alkalmazott halászfelszerelést,

| — | ellenőrzi a hajónaplóba bejegyzett, Mauritius halászati övezetére vonatkozó fogási adatokat, |
| --- | --- |

—

ellenőrzi a hajónaplóba bejegyzett, Mauritius halászati övezetére vonatkozó fogási adatokat,

| — | tevékenységéről jelentést készít, amelyet továbbít a mauritiusi hatóságnak. |
| --- | --- |

—

tevékenységéről jelentést készít, amelyet továbbít a mauritiusi hatóságnak.

A fedélzeten eltöltött idő alatt a megfigyelő:

| — | megtesz minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy fedélzetre jutásának körülményei és jelenléte a fedélzeten ne zavarja vagy akadályozza a halászati tevékenységet, |
| --- | --- |

—

megtesz minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy fedélzetre jutásának körülményei és jelenléte a fedélzeten ne zavarja vagy akadályozza a halászati tevékenységet,

| — | a fedélzeten található anyagokat és felszerelést tiszteletben tartja, valamint bizalmasan kezeli a hajóhoz tartozó összes dokumentumot. |
| --- | --- |

—

a fedélzeten található anyagokat és felszerelést tiszteletben tartja, valamint bizalmasan kezeli a hajóhoz tartozó összes dokumentumot.

7.   Vizsgálat

A hajók valamennyi, a felügyeletért és megfigyelésért felelős egyéb mauritiusi tisztviselő fedélzetre lépését engedélyezik és őket feladataik elvégzésében segítik.

8.   Tengerészek alkalmazása

Az EK-flottába tíz (10) mauritiusi tengerész lép be.

Az EK-hajókra szálló helyi tengerészeket illetően a hajó tulajdonosa vagy a tulajdonos ügynöke, valamint a tengerész és/vagy a tengerész szakszervezete vagy a tengerész mauritiusi illetékes hatóságokkal kapcsolatot tartó képviselője között munkaszerződés jön létre. Ezek a szerződések biztosítják a tengerészek számára társadalombiztosítási rendszerük juttatásait, beleértve az élet-, egészség- és balesetbiztosítást is. A helyi tengerészek javadalmazási feltételei nem lehetnek a helyi személyzetre vonatkozó feltételeknél rosszabbak és egyetlen esetben sem lehetnek az ILO-szabványoknál rosszabbak.

A szerződés másolatát el kell juttatni a szerződés aláíróihoz és a mauritiusi hatóságokhoz.

Amennyiben a munkaszerződés megkötésére a hajótulajdonos ügynökével kerül sor, a szerződésben fel kell tüntetni a hajó tulajdonosának nevét és a lobogó szerinti államot.

A hajó tulajdonosa a fedélzetre beszállt helyi tengerészek számára az EK-tengerészek ellátásához hasonló fedélzeti élet- és munkakörülményeket biztosít.

Be nem szállás esetén a hajótulajdonosok a be nem szállt tengerészek fizetésével megegyező átalányösszeget fizetnek a mauritiusi vizeken folyó halászati idény időtartamára. Abban az esetben, ha a halászati idény egy hónapnál rövidebb ideig tart, a hajótulajdonosok egyhavi fizetésnek megfelelő összeg megfizetésére kötelesek.

9.   Halászati övezetek

A mauritiusi kisipari halászati tevékenységre gyakorolt kedvezőtlen hatás elkerülése érdekében közösségi kerítőhálós tonhalhalászó hajók és felszíni hosszú horogsoros halászhajók által halászati tevékenység nem folytatható sem a partvonaltól számított tizenöt (15) tengeri mérföldön belül, sem bármely, Mauritius által elhelyezett, a halak csoportosulásának mesterséges előidézésére kialakított búvóhely – amely búvóhely földrajzi helyzetéről a hajótulajdonosok képviselőit vagy ügynökeit tájékoztatni kell – körüli három (3) tengeri mérföldes sugárban.

A horogsoros halászhajók csak a hagyományos területeiken halászhatnak, nevezetesen a Soudan Bank és az East Soudan Bank területein.

10.   A tonhalkonzervipar ellátása

A közösségi tonhalhalászó hajóknak törekedniük kell arra, hogy fogásuk egy részét a mauritiusi tonhalkonzerviparnak adják el a közösségi hajótulajdonosok és a mauritiusi tonhalkonzervipar közötti közös megegyezéssel rögzített áron.

11.   Szankciók

A mauritiusi jogban meghatározott bármely szankció ellenére a jegyzőkönyv és e melléklet bármely rendelkezése vagy bármely vonatkozó mauritiusi jogszabály betartásának elmulasztása az érintett hajó halászati engedélyeinek felfüggesztését, visszavonását vagy az engedélyek meg nem újítását vonhatja maga után. Ezen szankciók bármelyikének alkalmazása előtt a mauritiusi hatóságok a mulasztás súlyosságát kellően figyelembe veszik és az arányosság elvét alkalmazzák. Halászati engedély felfüggesztését vagy visszavonását a fenti, az engedélykérelemről és az engedély kiadására vonatkozó alaki követelményekről szóló szakasz b) bekezdésének alkalmazásában vis maiornak kell tekinteni.

Az Európai Bizottság delegációját és a hajótulajdonos mauritiusi ügynökét az engedély felfüggesztésétől, visszavonásától vagy meg nem újításától számított 24 órán belül a vonatkozó tények rövid írásbeli ismertetésével kell értesíteni.

12.   Eljárás hajóra szállás esetén

1.   Információtovábbítás

A halászatért felelős mauritiusi hatóság 48 órán belül írásban tájékoztatja az Európai Bizottság mauritiusi delegációját és a lobogó szerinti államot bármely, a halászati megállapodás szerint a mauritiusi halászati övezetben halászó, a Közösség egyik tagállamának zászlója alatt hajózó halászhajóra történt beszállásról, és rövid jelentést küld a hajóra szállás körülményeiről és okairól. A delegációt és a lobogó szerinti államot folyamatosan tájékoztatni kell bármely kezdeményezett eljárásról és a kiszabott szankciókról.

2.   A hajóra szállás rendezése

A halászati törvénnyel és a vonatkozó rendeletekkel összhangban a jogsértés rendezése a következő módokon történhet:

| a) | egyezség útján, amely esetben a bírság összegét Mauritius a legkisebb és a legnagyobb összeget meghatározó jogszabályainak megfelelően állapítják meg; |
| --- | --- |

a)

egyezség útján, amely esetben a bírság összegét Mauritius a legkisebb és a legnagyobb összeget meghatározó jogszabályainak megfelelően állapítják meg;

| b) | vagy – ha nincs lehetőség az egyezségre – a mauritiusi jogszabályoknak megfelelő bírósági eljárás útján. |
| --- | --- |

b)

vagy – ha nincs lehetőség az egyezségre – a mauritiusi jogszabályoknak megfelelő bírósági eljárás útján.

3.   A hajót útjára kell engedni és legénysége számára a kikötő elhagyását engedélyezni:

| a) | az egyezségi eljárásban elrendelt kötelezettségek teljesítésekor, amit a kárrendezést igazoló szelvény bemutatásával igazolnak, vagy |
| --- | --- |

a)

az egyezségi eljárásban elrendelt kötelezettségek teljesítésekor, amit a kárrendezést igazoló szelvény bemutatásával igazolnak, vagy

| b) | a bírósági eljárás lezárásáig nyújtott banki biztosíték letétbe helyezéséről szóló bizonylat bemutatását követően. |
| --- | --- |

b)

a bírósági eljárás lezárásáig nyújtott banki biztosíték letétbe helyezéséről szóló bizonylat bemutatását követően.

1. Függelék

KÜLFÖLDI HALÁSZHAJÓRA VONATKOZÓ ENGEDÉLYKÉRELEM

Kérelmező neve: ...

Kérelmező címe: ...

Hajóbérlő neve és címe, ha a fentiektől eltér: ...

Mauritiusi ügynök neve és címe: ...

Hajó neve: ...

Hajó típusa: ...

Lajstromozási ország: ...

Kikötő és lajstromszám: ...

Halászhajó külső azonosítója: ...

Rádióhívójel és -frekvencia: ...

Hajó faxszáma: ...

Hajó hossza: ...

Hajó szélessége: ...

Motor típusa és teljesítménye: ...

Hajó bruttó regisztertonnája: ...

Hajó nettó regisztertonnája: ...

Személyzet minimális létszáma: ...

Folytatott halászat típusa: ...

Halászni szándékozott fajok: ...

Igényelt érvényességi időszak: ...

Igazolom, hogy a fenti adatok a valóságnak megfelelnek.

Dátum: ... Aláírás ...

2. Függelék

Image

3. Függelék

Image

Image

4. Függelék

HOROGSOROS HALÁSZAT

| Hajó neve: | |
| --- | --- |
| Állam (lobogó szerinti): | |

Hajó neve:

Állam (lobogó szerinti):

| A motorerő: | |
| --- | --- |
| Bruttó regisztertonna: | |

A motorerő:

Bruttó regisztertonna:

Hónap Év

| Halászati módszer: | |
| --- | --- |
| Kirakodási kikötő: | |

Halászati módszer:

Kirakodási kikötő:

| Dátum | Halászati terület | Órák száma: | Halászati órák száma: | Halfajták |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hosszúság | Szélesség | | | | | | | | Összesen |
| 1/ | | | | | | | | | | | | |
| 2/ | | | | | | | | | | | | |
| 3/ | | | | | | | | | | | | |
| 4/ | | | | | | | | | | | | |
| 5/ | | | | | | | | | | | | |
| 6/ | | | | | | | | | | | | |
| 7/ | | | | | | | | | | | | |
| 8/ | | | | | | | | | | | | |
| 9/ | | | | | | | | | | | | |
| 10/ | | | | | | | | | | | | |
| 11/ | | | | | | | | | | | | |
| 12/ | | | | | | | | | | | | |
| 13/ | | | | | | | | | | | | |
| 14/ | | | | | | | | | | | | |
| 15/ | | | | | | | | | | | | |
| 16/ | | | | | | | | | | | | |
| 17/ | | | | | | | | | | | | |
| 18/ | | | | | | | | | | | | |
| 19/ | | | | | | | | | | | | |
| 20/ | | | | | | | | | | | | |
| 21/ | | | | | | | | | | | | |
| 22/ | | | | | | | | | | | | |
| 23/ | | | | | | | | | | | | |
| 24/ | | | | | | | | | | | | |
| 25/ | | | | | | | | | | | | |
| 26/ | | | | | | | | | | | | |
| 27/ | | | | | | | | | | | | |
| 28/ | | | | | | | | | | | | |
| 29/ | | | | | | | | | | | | |
| 30/ | | | | | | | | | | | | |
| 31/ | | | | | | | | | | | | |
| ÖSSZESEN | | | | | | | | | | |

Dátum

Halászati terület

Órák száma:

Halászati órák száma:

Halfajták

Hosszúság

Szélesség

Összesen

1/

2/

3/

4/

5/

6/

7/

8/

9/

10/

11/

12/

13/

14/

15/

16/

17/

18/

19/

20/

21/

22/

23/

24/

25/

26/

27/

28/

29/

30/

31/

ÖSSZESEN

---

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/14

---

A BIZOTTSÁG 2004/2004/EK RENDELETE

(2004. november 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2004. november 24-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. november 23-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2004. november 23-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 119,4 |
| 070 | 62,9 |
| 204 | 92,3 |
| 999 | 91,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 104,6 |
| 204 | 41,8 |
| 999 | 73,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,2 |
| 204 | 92,7 |
| 999 | 96,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 58,7 |
| 999 | 58,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 73,2 |
| 624 | 79,4 |
| 999 | 76,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 47,2 |
| 388 | 49,8 |
| 524 | 65,7 |
| 528 | 21,1 |
| 999 | 46,0 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 139,3 |
| 400 | 80,8 |
| 404 | 103,4 |
| 720 | 67,1 |
| 800 | 194,4 |
| 999 | 117,0 |
| 0808 20 50 | 720 | 69,7 |
| 999 | 69,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

119,4

070

62,9

204

92,3

999

91,5

0707 00 05

052

104,6

204

41,8

999

73,2

0709 90 70

052

100,2

204

92,7

999

96,5

0805 20 10

204

58,7

999

58,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

73,2

624

79,4

999

76,3

0805 50 10

052

47,2

388

49,8

524

65,7

528

21,1

999

46,0

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

139,3

400

80,8

404

103,4

720

67,1

800

194,4

999

117,0

0808 20 50

720

69,7

999

69,7

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/16

---

A BIZOTTSÁG 2005/2004/EK RENDELETE

(2004. november 23.)

a fokhagymára vonatkozó behozatali engedélyeknek a 2004. december 1. és 2005. február 28. közötti időszakra történő kibocsátásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a vámkontingensek kezelési módjának megállapításáról és a harmadik országokból behozott fokhagymára vonatkozó származási bizonyítványok rendszerének bevezetéséről szóló, 2002. április 2-i 565/2002/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A hagyományos által 2004. november 17., 18. és 19. között, az 565/2002/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése alapján benyújtott engedélykérelmekben megjelölt mennyiségek meghaladják a Argentínából és minden egyéb harmadik országból származó termékekre rendelkezésre álló mennyiséget. |
| --- | --- |

(1)

A hagyományos által 2004. november 17., 18. és 19. között, az 565/2002/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése alapján benyújtott engedélykérelmekben megjelölt mennyiségek meghaladják a Argentínából és minden egyéb harmadik országból származó termékekre rendelkezésre álló mennyiséget.

| (2) | Ebből következően meg kell határozni, hogy a Bizottsághoz 2004. november 22-én benyújtott engedélykérelmeknek milyen mértékben lehet eleget tenni, valamint az importőrök osztályozása és a termékek származása szerint rögzíteni kell azokat az időpontokat, ameddig az engedélyek kiállítását fel kell függeszteni, |
| --- | --- |

(2)

Ebből következően meg kell határozni, hogy a Bizottsághoz 2004. november 22-én benyújtott engedélykérelmeknek milyen mértékben lehet eleget tenni, valamint az importőrök osztályozása és a termékek származása szerint rögzíteni kell azokat az időpontokat, ameddig az engedélyek kiállítását fel kell függeszteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 565/2002/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése alapján 2004. november 17, 18-án és 19-én benyújtott és a Bizottsághoz 2004. november 22-én továbbított behozatali engedély iránti kérelmeknek a kérelmezett mennyiségek e rendelet I. mellékletében megjelölt százalékának erejéig tesznek eleget.

2. cikk

Az érintett importőrkategória és származási hely tekintetében az 565/2002/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése alapján igényelt, a 2004. december 1. és 2005. február 28. közötti időszakra vonatkozó, 2004. november 19. és a II. mellékletben megjelölt dátum között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elutasításra kerülnek.

3. cikk

Ez a rendelet 2004. november 24-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. november 23-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 86., 2002.4.3., 11. o.. A legutóbb a 537/2004/EK rendelettel (HL L 86., 2004.3.24., 9. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

| Származási hely | Odaítélt százalékok |
| --- | --- |
| Kína | Harmadik országok Kína és Argentína kivételével | Argentína |
| — | hagyományos importőrök
  (565/2002/EK rendelet 2. cikk c) pont) |

Származási hely

Odaítélt százalékok

Kína

Harmadik országok Kína és Argentína kivételével

Argentína

—

hagyományos importőrök

(565/2002/EK rendelet 2. cikk c) pont)

—

—

52,212

| — | új importőrök
  (565/2002/EK rendelet 2. cikk e) pont) |
| --- | --- |

—

új importőrök

(565/2002/EK rendelet 2. cikk e) pont)

—

—

—

| „X” | : | E származási hely esetében nincs vámkontingens az érintett időszakra. |
| --- | --- | --- |
| „—” | : | A Bizottsághoz egyetlen engedélykérelmet sem továbbítottak. |

„X”

:

E származási hely esetében nincs vámkontingens az érintett időszakra.

„—”

:

A Bizottsághoz egyetlen engedélykérelmet sem továbbítottak.

---

II. MELLÉKLET

| Származási hely | Időpontok |
| --- | --- |
| Kína | Harmadik országok Kína és Argentína kivételével | Argentína |
| — | hagyományos importőrök
  (565/2002/EK rendelet 2. cikk c) pont) |

Származási hely

Időpontok

Kína

Harmadik országok Kína és Argentína kivételével

Argentína

—

hagyományos importőrök

(565/2002/EK rendelet 2. cikk c) pont)

28.2.2005

—

28.2.2005

| — | új importőrök
  (565/2002/EK rendelet 2. cikk e) pont) |
| --- | --- |

—

új importőrök

(565/2002/EK rendelet 2. cikk e) pont)

28.2.2005

3.1.2004

28.2.2005

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/18

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2004. október 4.)

az 1830/2003/EK rendelettel összefüggésben a géntechnológiával módosított szervezetek és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított anyagok vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó technikai iránymutatásról

(EGT vonatkozású szöveg)

(2004/787/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikke második bekezdésére,

mivel:

| (1) | A géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet (1) létrehoz egy rendszert a géntechnológiával módosított szervezeteket tartalmazó vagy azokból álló termékek, a továbbiakban „GMO-k”, vagy a GMO-kból előállított élelmiszer- és takarmánytermékek forgalmazásának összes szakaszában a piaci szereplők közötti információátadás és -megőrzés céljából, de nem írja elő a piaci szereplők számára a GMO-k vagy a GMO-kból előállított anyagok jelenlétére vonatkozó mintavételt és vizsgálatot a forgalmazás összes szakaszában. |
| --- | --- |

(1)

A géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet (1) létrehoz egy rendszert a géntechnológiával módosított szervezeteket tartalmazó vagy azokból álló termékek, a továbbiakban „GMO-k”, vagy a GMO-kból előállított élelmiszer- és takarmánytermékek forgalmazásának összes szakaszában a piaci szereplők közötti információátadás és -megőrzés céljából, de nem írja elő a piaci szereplők számára a GMO-k vagy a GMO-kból előállított anyagok jelenlétére vonatkozó mintavételt és vizsgálatot a forgalmazás összes szakaszában.

| (2) | Az 1830/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint azonban a tagállamok kötelesek biztosítani azt, hogy ellenőrzéseket és egyéb felügyeleti intézkedéseket, beleértve (minőségi és mennyiségi) mintaellenőrzéseket és -vizsgálatokat hajtsanak végre az említett rendelet betartásának biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Az 1830/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint azonban a tagállamok kötelesek biztosítani azt, hogy ellenőrzéseket és egyéb felügyeleti intézkedéseket, beleértve (minőségi és mennyiségi) mintaellenőrzéseket és -vizsgálatokat hajtsanak végre az említett rendelet betartásának biztosítása céljából.

| (3) | E felügyeleti és ellenőrzési intézkedések koordinált megközelítésének elősegítése céljából az 1830/2003/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése előírja azt, hogy létre kell hozni a GMO-k és a GMO-kból előállított élelmiszer- és takarmány-alapanyagok mintavételére és ellenőrzésére vonatkozó technikai iránymutatást. |
| --- | --- |

(3)

E felügyeleti és ellenőrzési intézkedések koordinált megközelítésének elősegítése céljából az 1830/2003/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése előírja azt, hogy létre kell hozni a GMO-k és a GMO-kból előállított élelmiszer- és takarmány-alapanyagok mintavételére és ellenőrzésére vonatkozó technikai iránymutatást.

| (4) | Ez az iránymutatás azokra a termékekre terjed ki, amelyek már forgalmazási engedélyt kaptak, de a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikkének (5) bekezdése sérelme nélkül a GMO-k tekintetében nincsenek engedélyezve az Európai Unióban. |
| --- | --- |

(4)

Ez az iránymutatás azokra a termékekre terjed ki, amelyek már forgalmazási engedélyt kaptak, de a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikkének (5) bekezdése sérelme nélkül a GMO-k tekintetében nincsenek engedélyezve az Európai Unióban.

| (5) | A mintavételt és a kimutatást megfelelő tudományos és statisztikai jegyzőkönyvek alkalmazásával kell végrehajtani a GMO-k vagy a GMO-kból előállított anyagok kimutatási megbízhatósága megfelelő szintjének elérése céljából. |
| --- | --- |

(5)

A mintavételt és a kimutatást megfelelő tudományos és statisztikai jegyzőkönyvek alkalmazásával kell végrehajtani a GMO-k vagy a GMO-kból előállított anyagok kimutatási megbízhatósága megfelelő szintjének elérése céljából.

| (6) | Az iránymutatás kialakítása során a 2001/18/EK irányelv 30. cikke értelmében létrehozott bizottsággal megtörtént a konzultáció, és figyelembe vették az illetékes nemzeti hatóságok, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság, valamint a közösségi referencialaboratórium által végzett munkát. |
| --- | --- |

(6)

Az iránymutatás kialakítása során a 2001/18/EK irányelv 30. cikke értelmében létrehozott bizottsággal megtörtént a konzultáció, és figyelembe vették az illetékes nemzeti hatóságok, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság, valamint a közösségi referencialaboratórium által végzett munkát.

| (7) | Amennyiben nem GM vetőmag vagy egyéb növényiszaporítóanyag-tételek szükségesek a géntechnológiával módosított vetőmagok vagy egyéb növényi szaporítóanyagok véletlenszerű vagy technikailag elkerülhetetlen jelenlétére vonatkozó szabályok betartásához, akkor létre kell hozni egy, a géntechnológiával módosított vetőmagokra és egyéb növényi szaporítóanyagok jelenlétének kimutatását szolgáló mintavételre és ellenőrzésre vonatkozó, jogilag kötelező jegyzőkönyvet a géntechnológiával módosított vetőmagok vagy egyéb növényi szaporítóanyagok külön jogi szabályozásának keretein belül; ezáltal ahol szükséges, az említett jegyzőkönyvben előírt elemek alapul szolgálnak azon egyéb GM terményfajok mintavételéhez és ellenőrzéséhez, amelyekre nem vonatkoznak a fent említett jogszabályok, |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben nem GM vetőmag vagy egyéb növényiszaporítóanyag-tételek szükségesek a géntechnológiával módosított vetőmagok vagy egyéb növényi szaporítóanyagok véletlenszerű vagy technikailag elkerülhetetlen jelenlétére vonatkozó szabályok betartásához, akkor létre kell hozni egy, a géntechnológiával módosított vetőmagokra és egyéb növényi szaporítóanyagok jelenlétének kimutatását szolgáló mintavételre és ellenőrzésre vonatkozó, jogilag kötelező jegyzőkönyvet a géntechnológiával módosított vetőmagok vagy egyéb növényi szaporítóanyagok külön jogi szabályozásának keretein belül; ezáltal ahol szükséges, az említett jegyzőkönyvben előírt elemek alapul szolgálnak azon egyéb GM terményfajok mintavételéhez és ellenőrzéséhez, amelyekre nem vonatkoznak a fent említett jogszabályok,

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA:

I.   ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

| 1. | Az 1830/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdése előírásainak betartása céljából a tagállamoknak figyelembe kell venniük:






  a) | a piaci szereplőknek a vonatkozó jogszabályok betartásával kapcsolatos korábbi feljegyzéseit; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1830/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdése előírásainak betartása céljából a tagállamoknak figyelembe kell venniük:

a)

a piaci szereplőknek a vonatkozó jogszabályok betartásával kapcsolatos korábbi feljegyzéseit;

| b) | a piaci szereplők által már végrehajtott ellenőrzések megbízhatóságát; |
| --- | --- |

b)

a piaci szereplők által már végrehajtott ellenőrzések megbízhatóságát;

| c) | azokat a helyzeteket, amikor nem teljesítés gyanúja merült fel; |
| --- | --- |

c)

azokat a helyzeteket, amikor nem teljesítés gyanúja merült fel;

| d) | az elérni kívánt specifikus célokkal arányos eszközök alkalmazását, különös figyelemmel a megszerzett tapasztalatokra; |
| --- | --- |

d)

az elérni kívánt specifikus célokkal arányos eszközök alkalmazását, különös figyelemmel a megszerzett tapasztalatokra;

| e) | a heterogenitás fokát és az ellátási lánc azon pontját, ahol a vizsgálatot végrehajtják. |
| --- | --- |

e)

a heterogenitás fokát és az ellátási lánc azon pontját, ahol a vizsgálatot végrehajtják.

| 2. | Előzetes figyelmeztetés nélküli hatósági ellenőrzéseket kell végrehajtani azon esetek kivételével, ahol szükséges a piaci szereplő előzetes értesítése. |
| --- | --- |

2.

Előzetes figyelmeztetés nélküli hatósági ellenőrzéseket kell végrehajtani azon esetek kivételével, ahol szükséges a piaci szereplő előzetes értesítése.

| 3. | Hatósági ellenőrzéseket kell végrehajtani azon termékek előállításának, feldolgozásának, tárolásának és forgalmazásának bármely szakaszában, amelyek GMO-kat tartalmaznak vagy tartalmazhatnak, illetve a GMO-kból előállított élelmiszerek és takarmányok esetében, beleértve az importálás helyszínét (3). |
| --- | --- |

3.

Hatósági ellenőrzéseket kell végrehajtani azon termékek előállításának, feldolgozásának, tárolásának és forgalmazásának bármely szakaszában, amelyek GMO-kat tartalmaznak vagy tartalmazhatnak, illetve a GMO-kból előállított élelmiszerek és takarmányok esetében, beleértve az importálás helyszínét (3).

| 4. | A hatósági ellenőrzések nem tehetnek különbséget a Közösségen kívüli exportra szánt termékek és a Közösségen belüli forgalmazásra szánt termékek között. |
| --- | --- |

4.

A hatósági ellenőrzések nem tehetnek különbséget a Közösségen kívüli exportra szánt termékek és a Közösségen belüli forgalmazásra szánt termékek között.

| 5. | A mintavétel és vizsgálat alá eső termékek piaci szereplői jogosultak egy második szakvélemény kérése céljából fellebbezni. A hatóságok elegendő számú mintát kötelesek gyűjteni a végrehajtatási és döntési célokra, hogy garantálják a piaci szereplők fellebbezési jogát és a második szakvélemény beszerzését, amint azt a nemzeti jogszabályok előírják. |
| --- | --- |

5.

A mintavétel és vizsgálat alá eső termékek piaci szereplői jogosultak egy második szakvélemény kérése céljából fellebbezni. A hatóságok elegendő számú mintát kötelesek gyűjteni a végrehajtatási és döntési célokra, hogy garantálják a piaci szereplők fellebbezési jogát és a második szakvélemény beszerzését, amint azt a nemzeti jogszabályok előírják.

| 6. | Az ezen ajánlásban szereplő mintavételi stratégiáktól eltérő stratégiák is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

6.

Az ezen ajánlásban szereplő mintavételi stratégiáktól eltérő stratégiák is alkalmazhatók.

| 7. | Az ezen ajánlásban szereplő vizsgálati stratégiáktól eltérő stratégiák is alkalmazhatók, feltéve hogy ezeket a módszereket jóváhagyta az 1829/2003/EK rendelet szerint létrehozott közösségi referencialaboratórium. |
| --- | --- |

7.

Az ezen ajánlásban szereplő vizsgálati stratégiáktól eltérő stratégiák is alkalmazhatók, feltéve hogy ezeket a módszereket jóváhagyta az 1829/2003/EK rendelet szerint létrehozott közösségi referencialaboratórium.

| 8. | Az EU jogi szabályozásában az élelmiszer-, takarmány- és egyéb ellenőrzésekre vonatkozóan meghatározott külön előírások és különösen a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésért szabályozó elvek megállapításáról szóló 95/53/EK irányelv, a takarmányok hatósági ellenőrzésénél alkalmazandó közösségi mintavételi és elemzési módszerek bevezetéséről szóló 70/373/EGK irányelv, az élelmiszerek hatósági ellenőrzéséről szóló 89/397/EGK irányelv és az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével kapcsolatos további intézkedésekről szóló 93/99/EGK irányelv sérelme nélkül a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a hatósági ellenőrzések végrehajtásra kerüljenek az 1830/2003/EK rendelet céljainak elérése céljából. |
| --- | --- |

8.

Az EU jogi szabályozásában az élelmiszer-, takarmány- és egyéb ellenőrzésekre vonatkozóan meghatározott külön előírások és különösen a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésért szabályozó elvek megállapításáról szóló 95/53/EK irányelv, a takarmányok hatósági ellenőrzésénél alkalmazandó közösségi mintavételi és elemzési módszerek bevezetéséről szóló 70/373/EGK irányelv, az élelmiszerek hatósági ellenőrzéséről szóló 89/397/EGK irányelv és az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével kapcsolatos további intézkedésekről szóló 93/99/EGK irányelv sérelme nélkül a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a hatósági ellenőrzések végrehajtásra kerüljenek az 1830/2003/EK rendelet céljainak elérése céljából.

II.   MEGHATÁROZÁSOK

| a) | A tétel egy elkülöníthető és pontosan meghatározott anyagmennyiséget jelent.
  A következő meghatározások figyelembe veszik a tételt alkotó anyag típusát, és összhangban vannak a 6644 és 13690 ISTA-, ISO-szabványokkal és a FAO-szabvánnyal (növény-egészségügyi normák nemzetközi előírásai):
  Vetőmagtétel: meghatározott mennyiségű vetőmag, amely fizikailag azonosítható és egységes, ami nem haladja meg a vetőmag-irányelvekben meghatározott maximális tételméretet és egy szállítmány egészét vagy egy részét képezi.
  Egyéb növényiszaporítóanyag-tétel: az összetételének homogenitása, a származása stb. által azonosítható egyetlen áru egységeinek száma, amely nem haladja meg az egyéb növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jogszabályokban meghatározott maximális tételnagyságot, és egy szállítmány egészét vagy egy részét képezi.
  Élelmiszer- és takarmánytétel: az egy alkalommal elküldött vagy átvett termék mennyisége, amelyre egy külön szerződés vagy szállítási okmány vonatkozik. |
| --- | --- |

a)

A tétel egy elkülöníthető és pontosan meghatározott anyagmennyiséget jelent.

A következő meghatározások figyelembe veszik a tételt alkotó anyag típusát, és összhangban vannak a 6644 és 13690 ISTA-, ISO-szabványokkal és a FAO-szabvánnyal (növény-egészségügyi normák nemzetközi előírásai):

Vetőmagtétel: meghatározott mennyiségű vetőmag, amely fizikailag azonosítható és egységes, ami nem haladja meg a vetőmag-irányelvekben meghatározott maximális tételméretet és egy szállítmány egészét vagy egy részét képezi.

Egyéb növényiszaporítóanyag-tétel: az összetételének homogenitása, a származása stb. által azonosítható egyetlen áru egységeinek száma, amely nem haladja meg az egyéb növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jogszabályokban meghatározott maximális tételnagyságot, és egy szállítmány egészét vagy egy részét képezi.

Élelmiszer- és takarmánytétel: az egy alkalommal elküldött vagy átvett termék mennyisége, amelyre egy külön szerződés vagy szállítási okmány vonatkozik.

| b) | Egyedi minta: a tétel teljes mélységében az egyes külön mintavételi pontokon (statikus mintavétel), vagy a termékáramból egy meghatározott időszak alatt vett (ömlesztettáru-mintavétel) kis, egyforma termékmennyiség. |
| --- | --- |

b)

Egyedi minta: a tétel teljes mélységében az egyes külön mintavételi pontokon (statikus mintavétel), vagy a termékáramból egy meghatározott időszak alatt vett (ömlesztettáru-mintavétel) kis, egyforma termékmennyiség.

| c) | Eltett egyedi minta: a további elemzés céljából meghatározott ideig megtartott növekményminta. |
| --- | --- |

c)

Eltett egyedi minta: a további elemzés céljából meghatározott ideig megtartott növekményminta.

| d) | Nyers minta: az egy adott tételből vett növekmények egyesítése és összekeverése által nyert termékmennyiség. |
| --- | --- |

d)

Nyers minta: az egy adott tételből vett növekmények egyesítése és összekeverése által nyert termékmennyiség.

| e) | Laboratóriumi minta: a nyers mintából laboratóriumi ellenőrzés és vizsgálat céljára kivett termékmennyiség. |
| --- | --- |

e)

Laboratóriumi minta: a nyers mintából laboratóriumi ellenőrzés és vizsgálat céljára kivett termékmennyiség.

| f) | Analitikai minta: homogenizált laboratóriumi minta, amely vagy az egész laboratóriumi mintából, vagy pedig annak egy reprezentatív részéből áll. |
| --- | --- |

f)

Analitikai minta: homogenizált laboratóriumi minta, amely vagy az egész laboratóriumi mintából, vagy pedig annak egy reprezentatív részéből áll.

| g) | Ellenminta: végrehajtási vagy szakvéleményezési célokra meghatározott ideig megtartott minta. |
| --- | --- |

g)

Ellenminta: végrehajtási vagy szakvéleményezési célokra meghatározott ideig megtartott minta.

| h) | GM-DNS százalékarány: a GM-DNS másolatok számának százalékaránya a fél kromoszómaszámú (haploid) genomokra vonatkozóan kiszámított cél-taxon specifikus DNS másolatok számához viszonyítva. |
| --- | --- |

h)

GM-DNS százalékarány: a GM-DNS másolatok számának százalékaránya a fél kromoszómaszámú (haploid) genomokra vonatkozóan kiszámított cél-taxon specifikus DNS másolatok számához viszonyítva.

III.   A MINTAVÉTELI JEGYZŐKÖNYVEK ALAPELVEI

| 1. | A tagállamoknak figyelembe kell venniük a GMO-kból álló, azokat tartalmazó vagy azokból előállított termékek mintavételi jegyzőkönyveire vonatkozó iránymutatást, amikor azt ellenőrzik és vizsgálják, hogy a piaci szereplők betartják-e az 1830/2003/EK rendelet 4. és 5. cikkét. |
| --- | --- |

1.

A tagállamoknak figyelembe kell venniük a GMO-kból álló, azokat tartalmazó vagy azokból előállított termékek mintavételi jegyzőkönyveire vonatkozó iránymutatást, amikor azt ellenőrzik és vizsgálják, hogy a piaci szereplők betartják-e az 1830/2003/EK rendelet 4. és 5. cikkét.

| 2. | Az 1829/2003/EK rendelet szerint létrehozott közösségi referencialaboratórium és a nemzeti szinten a GMO Laboratóriumok Európai Hálózatába (a továbbiakban „ENGL”) kijelölt laboratóriumok további iránymutatást és segítséget nyújtanak az ezen ajánlás hatáskörébe tartozó mintavételi módszerekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.

Az 1829/2003/EK rendelet szerint létrehozott közösségi referencialaboratórium és a nemzeti szinten a GMO Laboratóriumok Európai Hálózatába (a továbbiakban „ENGL”) kijelölt laboratóriumok további iránymutatást és segítséget nyújtanak az ezen ajánlás hatáskörébe tartozó mintavételi módszerekre vonatkozóan.

| 3. | Harmonizált mintavételi eljárásokat kell alkalmazni a GMO-k jelenlétének becslése céljából. Ezeket az eljárásokat kell alkalmazni a vetőmagok és az egyéb növényi szaporítóanyagok, az élelmiszerek, a takarmányok és a mezőgazdasági árutételek esetében. |
| --- | --- |

3.

Harmonizált mintavételi eljárásokat kell alkalmazni a GMO-k jelenlétének becslése céljából. Ezeket az eljárásokat kell alkalmazni a vetőmagok és az egyéb növényi szaporítóanyagok, az élelmiszerek, a takarmányok és a mezőgazdasági árutételek esetében.

| 4. | A következő mintavételi eljárások annak biztosítása céljából kerülnek meghatározásra, hogy a begyűjtött és elemzett minták reprezentatívak legyenek a vizsgált áruk különböző fajtái esetében. Mivel a vetőmagtételekben lévő GM vetőmagok és egyéb növényi szaporítóanyagok jelenlétére vonatkozó mintavételi jegyzőkönyveket a vetőmagokra vagy egyéb szaporítóanyagokra vonatkozó külön jogszabályok szerint kell létrehozni, az ömlesztett áruk és az élelmiszer- és takarmánytermékek mintavételi stratégiái külön szekciókban kezelik, amelyek figyelembe veszik az áruspecifikus tulajdonságokat. |
| --- | --- |

4.

A következő mintavételi eljárások annak biztosítása céljából kerülnek meghatározásra, hogy a begyűjtött és elemzett minták reprezentatívak legyenek a vizsgált áruk különböző fajtái esetében. Mivel a vetőmagtételekben lévő GM vetőmagok és egyéb növényi szaporítóanyagok jelenlétére vonatkozó mintavételi jegyzőkönyveket a vetőmagokra vagy egyéb szaporítóanyagokra vonatkozó külön jogszabályok szerint kell létrehozni, az ömlesztett áruk és az élelmiszer- és takarmánytermékek mintavételi stratégiái külön szekciókban kezelik, amelyek figyelembe veszik az áruspecifikus tulajdonságokat.

IV.   MINTAVÉTELI JEGYZŐKÖNYVEK

1.   Vetőmag- és egyéb növényiszaporítóanyag-tételek mintavétele

Ez a szakasz a genetikailag módosított vetőmagoknak és egyéb növényi szaporítóanyagoknak a nem GM fajták vagy klónok vetőmag és egyéb növényi szaporítóanyag tételeiből történő kimutatásával, valamint egy GM fajta vagy klón vetőmag vagy egyéb növényi szaporítóanyag tétele esetében a megadottól eltérő transzformációs eseményből származó GM vetőmagoknak vagy egyéb növényi szaporítóanyagoknak a kimutatásával foglalkozik.

A mintákat az érvényes nemzetközi módszerek szerint kell venni, és ahol releváns, ott a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 92/34/EGK, 98/56/EGK, 1999/105/EK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelvekben meghatározott tételnagyságokból. A vetőmagok és egyéb növényi szaporítóanyagok mintavételi módszerei általános alapelveinek összhangban kell lenniük a Nemzetközi Vetőmagvizsgáló Szövetség (ISTA) szabályaival és a kapcsolódó ISTA Vetőmag-mintavételi kézikönyvvel.

A vetőmagok és egyéb növényi szaporítóanyagok esetében alkalmazandó mintavételi és vizsgálati rendszereknek a statisztikai kockázatokra vonatkozóan meg kell felelniük a vetőmagokról és egyéb növényi szaporítóanyagokról szóló külön jogszabályokban meghatározott előírásoknak. A vetőmag- vagy egyéb növényiszaporítóanyag-tétel minőségi szintje és kapcsolódó statisztikai bizonytalansága a GMO-kra vonatkozó határértékekkel összefüggésben van meghatározva, és a GM-DNS másolatok számának a haploid genomokra vonatkozóan kiszámított cél-taxon specifikus DNS másolatok számához viszonyított százalékarányára vonatkoznak.

2.   Mintavétel ömlesztett mezőgazdasági árukból

A mintavételi jegyzőkönyv egy két lépésből álló eljáráson alapul, amely szükség esetén lehetővé teszi a GMO-jelenlétszintek becslését, azok szórásként kifejezett kapcsolódó bizonytalanságával együtt, a GMO-k lehetséges heterogenitásának bármiféle feltételezése nélkül.

A szórás becslésének lehetővé tétele céljából az első alkalommal egy nyers mintát kell venni, és az ebből származó analitikai mintát elemezni kell a GM anyagok jelenlétének kimutatása céljából. Amennyiben a kapott analitikai eredmény közel van a megállapított határértékhez (a határérték értékének ± 50 %-a), akkor javasolt az eltett egyedi minták elemzése a kapcsolódó bizonytalanság mérésére.

A következő dokumentumokat kell figyelembe venni:

| a) | ISO 6644 szabvány (2002); |
| --- | --- |

a)

ISO 6644 szabvány (2002);

| b) | ISO 13690 szabvány (1999); |
| --- | --- |

b)

ISO 13690 szabvány (1999);

| c) | ISO 5725 szabvány (1994); |
| --- | --- |

c)

ISO 5725 szabvány (1994);

| d) | ISO 2859 szabvány (1985); |
| --- | --- |

d)

ISO 2859 szabvány (1985);

| e) | ISO 542 szabvány (1990). |
| --- | --- |

e)

ISO 542 szabvány (1990).

2.1.   Mintavétel ömlesztett mezőgazdasági áruk tételeiből

Ajánlott, hogy az ömlesztett áruk (gabonák, olajos magvak) mintavétele az ISO 6644 és ISO 13690 szabványokban leírt általános alapelvek és mintavételi módszerek alkalmazásával történjen. Áramló áruk esetében az ISO 6644 szabvány szerint meg kell határozni a mintavételi időszakot, úgymint: a teljes kirakodási idő/az egyedi minták száma. Statikus mintavétel esetén az egyedi mintákat meghatározott mintavételi pontokon kell begyűjteni. Ezeknek a mintavételi pontoknak egységesen kell eloszlaniuk a tétel mennyiségében az ISO 13690 szabványban leírt irányelvek szerint. Az egyedi minták vagy mintavételi pontok száma (ahol a nyers minta kialakítására szolgáló egyedi mintákat és az eltett egyedi mintákat veszik) a tétel nagysága szerint kerül meghatározásra a következők szerint:

| Tételnagyság tonnában | A nyers minta nagysága kg-ban | Az egyedi minták száma |
| --- | --- | --- |
| ≤ 50 | 5 | 10 |
| 100 | 10 | 20 |
| 250 | 25 | 50 |
| ≥ 500 | 50 | 100 |

Tételnagyság tonnában

A nyers minta nagysága kg-ban

Az egyedi minták száma

≤ 50

5

10

100

10

20

250

25

50

≥ 500

50

100

Az 50 és 500 tonna közötti tételek esetében a nyers minta méretének a teljes tétel nagyságának 0,01 %-át kell kitennie. Az 50 tonnásnál kisebb tételek esetében a nyers mintának 5 kg-osnak kell lennie. Az 500 tonnásnál nagyobb tételek esetében a nyers mintának 50 kg-osnak kell lennie. Minden egyes mintavételi időszakban (szisztematikus mintavétel) vagy mintavételi ponton (statikus mintavétel) egy 1 kg nagyságú egyedi mintát kell venni és két 0,5 kg-os részre kell osztani: az egyiket a nyers minta kialakítására kell felhasználni, a másikat pedig eltett egyedi mintaként tárolni kell.

A gabonáknál nagyobb anyagok (pl. gyümölcsök, rizómák, burgonya) mintavételét az ISO 2859 szabvány szerint kell végrehajtani. Az olajos magvak mintavételét az ISO 542 szabvány szerint kell végrehajtani.

2.2.   Az analitikai minták elkészítésének protokollja

A költségek minimalizálása és az előzetesen meghatározott elfogadhatósági szintek szerinti statisztikai teljesítmény maximalizálása céljából egy többlépéses protokoll javasolt.

Először a 2.1. alszakasz szerint gyűjtött egyedi minták az ISO 13690 és az ISO 6644 szabványok szerint összeöntésre és alaposan összekeverésre kerülnek az ISO-szabványokban leírt eljárások szerint a nyers minta kialakítása céljából.

A nyers mintát kell használni egy analitikai minta elkészítésére az ISO 13690 és ISO 6644 szabványok szerint és ezt kell elemezni a GMO-k jelenlétére vonatkozóan az „analitikai vizsgálati protokollok/vizsgálati módszerek” szerint, amint az V. szakaszban le van írva. Ha az elemzés eredménye közel esik a megállapított határértékhez (a határérték értékének ± 50 %-a), akkor a társult bizonytalanság becslése válhat szükségessé (a 2.3. cikkben előre meg van adva az e bizonytalanság becslésére szolgáló protokoll).

2.3.   A bizonytalanság becslésére szolgáló protokoll

Ha húsz vagy annál kevesebb eltett egyedi minta van, mint például a kisebb tételek esetében, akkor az összes mintát egyedileg elemezni kell és egy, a címkézésre vonatkozó döntést kell hozni.

Ha több mint húsz egyedi minta van, akkor véletlenszerűen ki kell választani húsz mintát, és elemezni kell azokat a GMO-k jelenlétére vonatkozóan. Ennek a húsz egyedi mintának az analitikai eredményeit kell felhasználni a tétel GMO-tartalmának és annak szórásban kifejezett társult bizonytalanságának becslésére. Ha a húsz minta analízisével járó bizonytalanság elfogadható, akkor nem szükséges a megmaradó eltett egyedi minták további elemzése. Ezzel szemben, ha a társuló bizonytalanság nem elfogadható, akkor el kell végezni a megmaradt eltett egyedi minták további elemzését.

A vizsgálandó további minták számát eseti alapon kell meghatározni az első húsz mintából becsült bizonytalanság mértékétől függően.

A szekvenciális analitikai folyamatot le kell állítani, ha a következő esetek egyike vagy mindegyike fennáll:

| — | a tétel becsült GMO-tartalma (a vizsgált eltett egyedi minták GMO-tartalmának átlaga) a megállapított határérték értéke felett vagy alatt van annak ± 50 %-ával, |
| --- | --- |

—

a tétel becsült GMO-tartalma (a vizsgált eltett egyedi minták GMO-tartalmának átlaga) a megállapított határérték értéke felett vagy alatt van annak ± 50 %-ával,

| — | a mért tétel GMO-tartalmának társult bizonytalansága eléri az elfogadható szintet (az átlagos analitikai eredmény ± 50 %-a). |
| --- | --- |

—

a mért tétel GMO-tartalmának társult bizonytalansága eléri az elfogadható szintet (az átlagos analitikai eredmény ± 50 %-a).

Amennyiben az összes minta elemzésre került, akkor egy, a címkézésre vonatkozó döntést kell hozni.

2.4.   Az élelmiszer- és takarmánytételek mintavételi protokollja

Az előrecsomagolt élelmiszer- és takarmánytermékek mintavételét az ISO 2859 szabványban leírt eljárások szerint kell végrehajtani.

A nem előrecsomagolt élelmiszer- és takarmánytermékek mintavételét a 2.1. alszakaszban leírt protokoll szerint kell végrehajtani.

V.   ANALITIKAI VIZSGÁLATI PROTOKOLLOK/VIZSGÁLATI MÓDSZEREK

1.   Az 1829/2003/EK rendelet szerint létrehozott közösségi referencialaboratórium és az ENGL-be nemzeti szinten kijelölt laboratóriumok további iránymutatást és segítséget nyújtanak az ezen ajánlás hatáskörébe tartozó vizsgálati módszerekre vonatkozóan.

2.   Laboratóriumi követelmények

A tagállamok ezen ajánlás szerinti elemzéseket végző laboratóriumait az EN ISO/IEC 17025/1999 szabvány szerint akkreditálni kell, vagy pedig egy megfelelő rendszer szerint minősíteni kell, valamint rendszeresen részt kell venniük olyan, a szakértelmet bizonyító vizsgálati rendszerekben, amelyeket nemzeti vagy nemzetközi szinten elismert laboratóriumok és/vagy nemzeti, nemzetközi szervezetek szerveznek vagy koordinálnak.

Az ezen ajánlás szerint vizsgálatra benyújtott élelmiszereket a 93/99/EGK irányelv 3. cikkének előírásainak megfelelő laboratóriumokba kell benyújtani.

A minták analitikai vizsgálatát a prEN ISO 24276:2002 európai szabványtervezetben leírt általános laboratóriumi és eljárási követelmények szerint kell elvégezni.

3.   Az analitikai minta elkészítése

A mintavételkor a cél egy reprezentatív és homogén laboratóriumi minta nyerése másodlagos szennyezés nélkül. A tagállamoknak a prEN ISO 24276:2002 és a prEN ISO 21571:2002 európai szabványtervezeteket kell használniuk, amelyek a laboratóriumi minta homogenizálására, a laboratóriumi minta vizsgálati mintává csökkentésére, a vizsgálati minta elkészítésére és a cél analit kivonására vonatkozó stratégiákat írnak le.

A vetőmagminták vételét az ISTA nemzetközi vetőmag-vizsgálati szabályai szerint kell végrehajtani. A növényiszaporítóanyag-minták vételét az érvényes nemzetközi módszerek szerint kell végrehajtani, amennyiben léteznek ilyen módszerek.

4.   Analitikai vizsgálat

A jelenlegi tudományos ismeretek nem teszik lehetővé az összes, forgalmazásra jóváhagyott GMO vagy a GMO-kból készült élelmiszer- vagy takarmányanyag kimutatását és mennyiségi meghatározását egyetlen módszer alkalmazásával.

Több vizsgálati megközelítés valószínűleg egyformán megbízható eredményeket szolgáltat. Ezek a megközelítések az alábbiak valamelyikét vagy azok kombinációját tartalmazhatják:

| a) | minőségi módszerek, amelyek eseményspecifikusak, konstrukcióspecifikusak vagy genetikaielem-specifikusak lehetnek; |
| --- | --- |

a)

minőségi módszerek, amelyek eseményspecifikusak, konstrukcióspecifikusak vagy genetikaielem-specifikusak lehetnek;

| b) | mennyiségi módszerek, amelyek eseményspecifikusak, konstrukcióspecifikusak vagy genetikaielem-specifikusak lehetnek. |
| --- | --- |

b)

mennyiségi módszerek, amelyek eseményspecifikusak, konstrukcióspecifikusak vagy genetikaielem-specifikusak lehetnek.

Helyénvaló lehet egy szűrési módszerrel kezdeni annak vizsgálata céljából, hogy vajon vannak-e jelen GMO-k vagy sem. Ha pozitív az eredmény, akkor egy, a genetikai konstrukció és/vagy transzformációs eseményre vonatkozó specifikus módszert kell végrehajtani. Ha ugyanazt a genetikai konstrukciót tartalmazó különböző GMO-k vannak jelen a piacon, akkor erősen ajánlott egy esetspecifikus módszer. A mennyiségi elemzés eredményeit a GM-DNS másolatok számának a haploid genomokra vonatkozóan kiszámított cél-taxon specifikus DNS másolatok számához viszonyított százalékarányában kell kifejezni. Amikor lehetséges, a laboratóriumoknak nemzetközileg elismert kritériumok (pl. az ISO 5725/1994 vagy az IUPAC által harmonizált protokoll) szerint validált módszert kell alkalmazniuk, és igazolt referenciaanyagot kell használniuk a vizsgálat során.

A validált módszerek naprakész listája, beleértve a Codex Alimentariusba bejelentett validált módszereket, elérhető a http://biotech.jrc.it honlapon.

5.   Validált módszerek hiánya

Ha olyan eset adódik, amikor nincs validált módszer – például annak vizsgálata, hogy jelen vannak-e GMO-k vagy sem –, akkor a tagállamok laboratóriumainak nemzetközileg elismert kritériumok szerint el kell végezniük a módszer házon belüli validálását. Ha a vizsgált mátrixra vonatkozóan nem áll rendelkezésre validált módszer, akkor ajánlott kiválasztani a http://biotech.jrc.it honlapon elérhető adatbázisból egy módszert, amelyet egy hasonló mátrixra vagy nyersanyagra vonatkozóan validáltak. Az elfogadása előtt az ilyen módszer teljesítményét meg kell vizsgálni az adott mátrixon.

6.   Az elemzések eredményeinek kifejezése és kiértékelése

A minőségi módszerek esetében a kimutatási határérték (LOD) az analit azon legalsó szintje, amely még megbízhatóan kimutatható ismert számú cél-taxon genom másolat esetében.

A mennyiségi módszerek esetében a mennyiségi meghatározási határérték (LOQ) az analit azon legalacsonyabb szintje, amely mennyiségileg megbízhatóan kimutatható ismert számú cél-taxon genom másolat esetében. A mennyiségi elemzés eredményeit a GM-DNS másolatai számát a cél-taxon genom másolatok számához viszonyítva kell kifejezni. Ha a GM célszekvencia-tartalom a mennyiségi határérték (LOQ) alatt van, akkor az eredményeket csak minőségileg kell kifejezni.

Az eredményeket a prEN ISO 24276:2002 európai szabványtervezetben megadott utasítások szerint ajánlott kiértékelni.

VI.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

A mintavételi és kimutatási módszertant – beleértve a vonatkozó protokollokat és dokumentumokat – az 1829/2003/EK rendelet 12., 24. és 47. cikkei és a 2001/18/EK irányelv 21. cikkének (2) és (3) bekezdései és az egyéb közösségi jogszabályok szerint meghatározott határértékek változásai, az említett rendelet végrehajtásáról szóló 1830/2003/EK rendelet 12. cikke szerinti jelentés és a nemzetközi szinten történő technológiai előrelépés és fejlődés figyelembevételével tovább kell fejleszteni és javítani.

Kelt Brüsszelben, 2004. október 4-én.

a Bizottság részéről

Margot WALLSTRÖM

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 24. o.

1

(2)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o. A legutóbb az 1830/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

2

(3)  Az 1830/2003/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerint az EU-ban nem engedélyezett GMO-kra vonatkozó információt – ha az rendelkezésre áll – fel kell jegyezni egy központi nyilvántartásba.

3

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/27

---

AZ EGSZB MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATÁNAK HIVATALOSAN EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA

(2004. október 24-től hatályos)

(2004/788/EK, Euratom)

A jelen kiadás egységes szerkezetbe foglalja:

| — | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2002. július 17-én tartott plenáris ülésén elfogadott működési szabályzatát (HL L 268., 2002. október 4.), továbbá |
| --- | --- |

—

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2002. július 17-én tartott plenáris ülésén elfogadott működési szabályzatát (HL L 268., 2002. október 4.), továbbá

| — | az alábbi változtatásokat:








  (1) | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság működési szabályzatának 2003. február 27-én kelt módosításait; |
| --- | --- | --- |

—

az alábbi változtatásokat:

(1)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság működési szabályzatának 2003. február 27-én kelt módosításait;

| (2) | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság működési szabályzatának 2004. március 31-én kelt módosításait. |
| --- | --- |

(2)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság működési szabályzatának 2004. március 31-én kelt módosításait.

Ezt a kiadást az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkársága dolgozta ki, és az EGSZB közgyűlése által jóváhagyott különböző módosításokat foglalja egybe. A módosított cikkeknél a cikk száma mellett zárójelben egy szám szerepel, amely a fentebb felsorolt módosítások számozásának felel meg.

ELŐSZÓ

| (1) | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a szervezett civil társadalom különböző gazdasági és társadalmi alkotóelemeit képviselő tanácsadó intézményi szerv, amelyet a Római Szerződés hozott létre 1957-ben. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a szervezett civil társadalom különböző gazdasági és társadalmi alkotóelemeit képviselő tanácsadó intézményi szerv, amelyet a Római Szerződés hozott létre 1957-ben.

| (2) | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tanácsadó funkciója lehetővé teszi tagjai, és így az általuk képviselt szervezetek számára, hogy részt vegyenek a közösségi döntéshozás folyamatában. Mivel a vélemények időnként egymással szöges ellentétben állnak, a Közgyűlés tagjai által folytatott párbeszédbe be kell vonni a megszokott szociális partnereken, nevezetesen a munkáltatókon (I. Csoport) és a munkavállalókon (II. Csoport) kívül az összes többi társadalmi-szakmai érdekcsoport képviselőit is (III. Csoport). Az ebből születő szaktudás, párbeszéd és a közös pontok keresése növelhetik a közösségi politikai döntéshozatal minőségét és hitelességét, amennyiben érthetőbbé és elfogadhatóbbá teszik azt az európai állampolgárok számára, és növelik a demokráciához feltétlenül szükséges átláthatóságot. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tanácsadó funkciója lehetővé teszi tagjai, és így az általuk képviselt szervezetek számára, hogy részt vegyenek a közösségi döntéshozás folyamatában. Mivel a vélemények időnként egymással szöges ellentétben állnak, a Közgyűlés tagjai által folytatott párbeszédbe be kell vonni a megszokott szociális partnereken, nevezetesen a munkáltatókon (I. Csoport) és a munkavállalókon (II. Csoport) kívül az összes többi társadalmi-szakmai érdekcsoport képviselőit is (III. Csoport). Az ebből születő szaktudás, párbeszéd és a közös pontok keresése növelhetik a közösségi politikai döntéshozatal minőségét és hitelességét, amennyiben érthetőbbé és elfogadhatóbbá teszik azt az európai állampolgárok számára, és növelik a demokráciához feltétlenül szükséges átláthatóságot.

| (3) | Az EGSZB meghatározott feladatot lát el az európai intézményrendszeren belül: ez a szervezett civil társadalom valódi képviseleti helye és vitafóruma, valamint megkülönböztetett partnerként működik a szervezett civil társadalom és az Unió intézményei között. |
| --- | --- |

(3)

Az EGSZB meghatározott feladatot lát el az európai intézményrendszeren belül: ez a szervezett civil társadalom valódi képviseleti helye és vitafóruma, valamint megkülönböztetett partnerként működik a szervezett civil társadalom és az Unió intézményei között.

| (4) | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – mint vitafórum és javaslatok kidolgozásának a helyszíne – segít minél jobban megfelelni a demokrácia követelményeinek az Európai Unió megvalósítása során, így az EU és a külső országok gazdasági és társadalmi körei közötti kapcsolatok építése során is. E tevékenységével valódi európai tudat kialakulásához járul hozzá. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – mint vitafórum és javaslatok kidolgozásának a helyszíne – segít minél jobban megfelelni a demokrácia követelményeinek az Európai Unió megvalósítása során, így az EU és a külső országok gazdasági és társadalmi körei közötti kapcsolatok építése során is. E tevékenységével valódi európai tudat kialakulásához járul hozzá.

| (5) | Feladatainak megfelelő végrehajtása érdekében az EGSZB 2002. július 17-én – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 260. cikke (2) bekezdésének megfelelően – elfogadta az alábbi működési szabályzatot. |
| --- | --- |

(5)

Feladatainak megfelelő végrehajtása érdekében az EGSZB 2002. július 17-én – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 260. cikke (2) bekezdésének megfelelően – elfogadta az alábbi működési szabályzatot.

I. CÍM

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG FELÉPÍTÉSE

I. FEJEZET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság beiktatása

1. cikk

| (1) | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (a továbbiakban: „Bizottság”) négyéves ciklusokban gyakorolja a tevékenységét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (a továbbiakban: „Bizottság”) négyéves ciklusokban gyakorolja a tevékenységét.

| (2) | A Bizottságot minden négyévenkénti tisztújítás után összehívja a korelnök, lehetőség szerint legkésőbb egy hónapon belül azután, hogy a Bizottság tagjait tájékoztatták arról, hogy a Tanács kinevezte őket. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságot minden négyévenkénti tisztújítás után összehívja a korelnök, lehetőség szerint legkésőbb egy hónapon belül azután, hogy a Bizottság tagjait tájékoztatták arról, hogy a Tanács kinevezte őket.

2. cikk

| (1) | A Bizottság az alábbi szervekből áll: a Közgyűlés, a Vezetőtestület, az elnök és a szekciók. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az alábbi szervekből áll: a Közgyűlés, a Vezetőtestület, az elnök és a szekciók.

| (2) | A Bizottság három Csoportból tevődik össze, amelyek összeállítását és szerepét a 27. cikk szabályozza. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság három Csoportból tevődik össze, amelyek összeállítását és szerepét a 27. cikk szabályozza.

II. FEJEZET

A Vezetőtestület

3. cikk (2)

| (1) | A Vezetőtestület 37 tagból áll, és minden egyes tagállamot legalább egy személynek képviselnie kell. |
| --- | --- |

(1)

A Vezetőtestület 37 tagból áll, és minden egyes tagállamot legalább egy személynek képviselnie kell.

| (2) | A Bizottság vezetőtestülete a következő személyekből áll:






  a) | az elnök, a két alelnök és a Közgyűlés által közvetlenül megválasztott 25 tag; |
| --- | --- | --- |

(2)

A Bizottság vezetőtestülete a következő személyekből áll:

a)

az elnök, a két alelnök és a Közgyűlés által közvetlenül megválasztott 25 tag;

| b) | a 27. cikk rendelkezései szerint megválasztott három Csoportelnök; |
| --- | --- |

b)

a 27. cikk rendelkezései szerint megválasztott három Csoportelnök;

| c) | a hat szakosított szekció elnökei. |
| --- | --- |

c)

a hat szakosított szekció elnökei.

| (3) | Az elnök személyét váltakozva a három Csoport tagjai közül választják. |
| --- | --- |

(3)

Az elnök személyét váltakozva a három Csoport tagjai közül választják.

| (4) | Az elnök és az alelnökök kétéves megbízatásuk letelte után a következő kétéves időszakra nem választhatók meg újra. |
| --- | --- |

(4)

Az elnök és az alelnökök kétéves megbízatásuk letelte után a következő kétéves időszakra nem választhatók meg újra.

| (5) | Az alelnököket azon két Csoport tagjai közül kell választani, amelyeknek az elnök nem tagja. |
| --- | --- |

(5)

Az alelnököket azon két Csoport tagjai közül kell választani, amelyeknek az elnök nem tagja.

| (6) | A Vezetőtestület tagjait a 3. cikk (1) bekezdésében leírt elv alapján, valamint a 27. cikk alapján megalakult Csoportok közötti egyensúlyra való tekintettel kell megválasztani. |
| --- | --- |

(6)

A Vezetőtestület tagjait a 3. cikk (1) bekezdésében leírt elv alapján, valamint a 27. cikk alapján megalakult Csoportok közötti egyensúlyra való tekintettel kell megválasztani.

4. cikk

| (1) | Az 1. cikk rendelkezéseinek megfelelően, a korelnök ideiglenes elnökletével megtartott első ülés során a Bizottság a beiktatásának időpontjától számított két évre megválasztja tagjai közül az elnököt, a két alelnököt, a szakosított szekciók elnökeit és a Vezetőtestület többi tagját, kivéve a Csoportok elnökeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1. cikk rendelkezéseinek megfelelően, a korelnök ideiglenes elnökletével megtartott első ülés során a Bizottság a beiktatásának időpontjától számított két évre megválasztja tagjai közül az elnököt, a két alelnököt, a szakosított szekciók elnökeit és a Vezetőtestület többi tagját, kivéve a Csoportok elnökeit.

| (2) | A korelnök elnöklése alatt semmilyen, a jelen választásoktól eltérő témájú vitát nem lehet lefolytatni. |
| --- | --- |

(2)

A korelnök elnöklése alatt semmilyen, a jelen választásoktól eltérő témájú vitát nem lehet lefolytatni.

5. cikk

A Bizottság vezetőtestületét a négyéves ciklus második kétéves periódusára megválasztó ülést a leköszönő elnök hívja össze. Ezt az ülést annak a hónapnak az elején tartják, amikor az előző vezetőtestület mandátuma lejár. Az ülés a leköszönő elnök elnöksége alatt folyik.

6. cikk

| (1) | A Bizottság saját tagjaiból választási bizottságot állíthat fel, mely tagállamonként egy képviselőből áll, és amelynek feladata a jelentkezések összegyűjtése és jelöltlista benyújtása a Közgyűlés részére a 3. cikk rendelkezéseinek betartásával. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság saját tagjaiból választási bizottságot állíthat fel, mely tagállamonként egy képviselőből áll, és amelynek feladata a jelentkezések összegyűjtése és jelöltlista benyújtása a Közgyűlés részére a 3. cikk rendelkezéseinek betartásával.

| (2) | A Bizottság a jelen cikk rendelkezéseinek megfelelően határoz az elnökjelöltek és a vezetőtestületi tagjelöltek listájáról vagy listáiról. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a jelen cikk rendelkezéseinek megfelelően határoz az elnökjelöltek és a vezetőtestületi tagjelöltek listájáról vagy listáiról.

| (3) | A Bizottság választja meg a Vezetőtestület tagjait – a Csoportelnököket és a szakosított szekciók elnökeit kivéve –, akár többszöri szavazással is, a listás szavazás eljárásának megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság választja meg a Vezetőtestület tagjait – a Csoportelnököket és a szakosított szekciók elnökeit kivéve –, akár többszöri szavazással is, a listás szavazás eljárásának megfelelően.

| (4) | Csak olyan jelölteket tartalmazó teljes listákat lehet szavazásra bocsátani, akik mindannyian megfelelnek a 3. cikk rendelkezéseinek, és elfogadó nyilatkozatot tettek. |
| --- | --- |

(4)

Csak olyan jelölteket tartalmazó teljes listákat lehet szavazásra bocsátani, akik mindannyian megfelelnek a 3. cikk rendelkezéseinek, és elfogadó nyilatkozatot tettek.

| (5) | Azon a listán szereplő jelölteket választják meg a Vezetőtestület tagjainak, amely a legnagyobb számú szavazatot és minimálisan az érvényesen leadott szavazatok negyedét szerezte meg. |
| --- | --- |

(5)

Azon a listán szereplő jelölteket választják meg a Vezetőtestület tagjainak, amely a legnagyobb számú szavazatot és minimálisan az érvényesen leadott szavazatok negyedét szerezte meg.

| (6) | Ezt követően a Közgyűlés a Vezetőtestületnek a jelen cikk 3. bekezdése szerint megválasztott tagjai közül egyszerű többséggel megválasztja a Bizottság elnökét és alelnökeit. |
| --- | --- |

(6)

Ezt követően a Közgyűlés a Vezetőtestületnek a jelen cikk 3. bekezdése szerint megválasztott tagjai közül egyszerű többséggel megválasztja a Bizottság elnökét és alelnökeit.

| (7) | A Bizottság ezután egyszerű többséggel megválasztja a szakosított szekciók elnökeit. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság ezután egyszerű többséggel megválasztja a szakosított szekciók elnökeit.

| (8) | Végül a Bizottság általános szavazást tart a Vezetőtestület tagjainak összességéről. Megszavazásukhoz legalább az érvényesen leadott szavazatok kétharmadára van szükség. |
| --- | --- |

(8)

Végül a Bizottság általános szavazást tart a Vezetőtestület tagjainak összességéről. Megszavazásukhoz legalább az érvényesen leadott szavazatok kétharmadára van szükség.

7. cikk

Abban az esetben, ha a Vezetőtestület valamely tagja nem tudja gyakorolni a mandátumát, ill. a 70. cikk (2) bekezdésében meghatározott esetekben a tag helyettesítésére a jelen szabályzat 6. cikkében rögzített feltételek szerint új tagot állítanak a mandátum fennmaradó időtartamára.

8. cikk (2)

| (1) | A Vezetőtestületet az elnök hívja össze hivatalból, vagy amennyiben tíz tag kéri azt. |
| --- | --- |

(1)

A Vezetőtestületet az elnök hívja össze hivatalból, vagy amennyiben tíz tag kéri azt.

| (2) | A Vezetőtestület minden értekezletén jegyzőkönyv készül a tanácskozásról. Ezt a jegyzőkönyvet jóváhagyás céljából a Vezetőtestület elé terjesztik. |
| --- | --- |

(2)

A Vezetőtestület minden értekezletén jegyzőkönyv készül a tanácskozásról. Ezt a jegyzőkönyvet jóváhagyás céljából a Vezetőtestület elé terjesztik.

| (3) | A Vezetőtestület határozza meg saját működési szabályait. |
| --- | --- |

(3)

A Vezetőtestület határozza meg saját működési szabályait.

| (4) | A Vezetőtestület határozza meg a Bizottság belső felépítését és működését, és rögzíti a működési szabályzat végrehajtási szabályait. |
| --- | --- |

(4)

A Vezetőtestület határozza meg a Bizottság belső felépítését és működését, és rögzíti a működési szabályzat végrehajtási szabályait.

| (5) | A Vezetőtestület és az elnök gyakorolják az EGSZB pénzügyi szabályzata és a működési szabályzat által meghatározott költségvetési és pénzügyi jogköröket. |
| --- | --- |

(5)

A Vezetőtestület és az elnök gyakorolják az EGSZB pénzügyi szabályzata és a működési szabályzat által meghatározott költségvetési és pénzügyi jogköröket.

| (6) | A Vezetőtestület feladata a tagok és a 18. cikk rendelkezései szerint kinevezett póttagok utazási és tartózkodási költségeire, valamint a 23. cikkben meghatározott módon kinevezett szakértők napidíjára alkalmazandó rendelkezések meghatározása a költségvetési és pénzügyi eljárásokkal kapcsolatos rendelkezések tiszteletben tartásával. |
| --- | --- |

(6)

A Vezetőtestület feladata a tagok és a 18. cikk rendelkezései szerint kinevezett póttagok utazási és tartózkodási költségeire, valamint a 23. cikkben meghatározott módon kinevezett szakértők napidíjára alkalmazandó rendelkezések meghatározása a költségvetési és pénzügyi eljárásokkal kapcsolatos rendelkezések tiszteletben tartásával.

| (7) | A Bizottság általános vezetéséért a Vezetőtestület viseli a politikai felelősséget. E felelősség gyakorlása során különösen ügyel arra, hogy az EGSZB, valamint annak szervei és személyzete által végzett tevékenység megfeleljen annak az intézményi szerepkörnek, amelyet a számára kijelöltek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság általános vezetéséért a Vezetőtestület viseli a politikai felelősséget. E felelősség gyakorlása során különösen ügyel arra, hogy az EGSZB, valamint annak szervei és személyzete által végzett tevékenység megfeleljen annak az intézményi szerepkörnek, amelyet a számára kijelöltek.

| (8) | A Vezetőtestület felel azért, hogy a Bizottság a Szerződés által a számára kijelölt feladatok ellátása során az emberi, költségvetési és technikai erőforrásokat rendeltetésszerűen használja. Beleszólása van például a költségvetés készítésébe és a titkárság szervezésébe. |
| --- | --- |

(8)

A Vezetőtestület felel azért, hogy a Bizottság a Szerződés által a számára kijelölt feladatok ellátása során az emberi, költségvetési és technikai erőforrásokat rendeltetésszerűen használja. Beleszólása van például a költségvetés készítésébe és a titkárság szervezésébe.

| (9) | A Vezetőtestület saját tagjaiból ad hoc csoportokat alakíthat a hatáskörébe tartozó bármilyen kérdések vizsgálatára. E csoportok munkájába más tagok is bevonhatók, kivéve tisztviselők kinevezésével kapcsolatos kérdések megvitatása esetén. |
| --- | --- |

(9)

A Vezetőtestület saját tagjaiból ad hoc csoportokat alakíthat a hatáskörébe tartozó bármilyen kérdések vizsgálatára. E csoportok munkájába más tagok is bevonhatók, kivéve tisztviselők kinevezésével kapcsolatos kérdések megvitatása esetén.

| (10) | A Vezetőtestület az e célból készített jelentés alapján félévente megvizsgálja, hogy a Bizottság által készített vélemények milyen intézkedéseket vontak maguk után. |
| --- | --- |

(10)

A Vezetőtestület az e célból készített jelentés alapján félévente megvizsgálja, hogy a Bizottság által készített vélemények milyen intézkedéseket vontak maguk után.

| (11) | A Vezetőtestület bármely tag vagy a főtitkár kérésére pontosítja a működési szabályzatnak és végrehajtási rendelkezéseinek értelmezését. Megállapításai kötelező érvényűek, ugyanakkor lehetőség van a Közgyűléshez fellebbezni, amely végső fokon dönt. |
| --- | --- |

(11)

A Vezetőtestület bármely tag vagy a főtitkár kérésére pontosítja a működési szabályzatnak és végrehajtási rendelkezéseinek értelmezését. Megállapításai kötelező érvényűek, ugyanakkor lehetőség van a Közgyűléshez fellebbezni, amely végső fokon dönt.

| (12) | A négyévenkénti tisztújításkor az új Bizottság első értekezletéig a leköszönő vezetőtestület felel a folyó ügyekért. |
| --- | --- |

(12)

A négyévenkénti tisztújításkor az új Bizottság első értekezletéig a leköszönő vezetőtestület felel a folyó ügyekért.

9. cikk

A Vezetőtestület az intézmények közötti együttműködés keretében megbízhatja az elnököt, hogy az Európai Unió intézményeivel és egyéb szerveivel együttműködési megállapodásokat kössön.

10. cikk (2)

| (1) | „Költségvetési csoport” alakul annak érdekében, hogy segítse a Vezetőtestületet pénzügyi és költségvetési előjogainak gyakorlásában. |
| --- | --- |

(1)

„Költségvetési csoport” alakul annak érdekében, hogy segítse a Vezetőtestületet pénzügyi és költségvetési előjogainak gyakorlásában.

| (2) | A költségvetési csoport elnöki tisztét a két alelnök egyike látja el az elnök felügyelete alatt. Kilenc tagból áll, akiket a Csoportok javaslata alapján a Vezetőtestület nevez ki. |
| --- | --- |

(2)

A költségvetési csoport elnöki tisztét a két alelnök egyike látja el az elnök felügyelete alatt. Kilenc tagból áll, akiket a Csoportok javaslata alapján a Vezetőtestület nevez ki.

| (3) | Meghatározott kérdésekben a Vezetőtestület átruházhatja döntési jogkörét a költségvetési csoportra. |
| --- | --- |

(3)

Meghatározott kérdésekben a Vezetőtestület átruházhatja döntési jogkörét a költségvetési csoportra.

| (4) | A költségvetési csoport által egyhangúlag elfogadott javaslatok vita nélkül a Vezetőtestület elé kerülnek jóváhagyásra. |
| --- | --- |

(4)

A költségvetési csoport által egyhangúlag elfogadott javaslatok vita nélkül a Vezetőtestület elé kerülnek jóváhagyásra.

| (5) | A költségvetési csoport részt vesz a költségvetés kidolgozásában, és meggyőződik annak megfelelő végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(5)

A költségvetési csoport részt vesz a költségvetés kidolgozásában, és meggyőződik annak megfelelő végrehajtásáról.

| (6) | A költségvetési csoport elnöke részt vesz a költségvetési szervekkel folytatott tárgyalásokon, amelyekről beszámol a Vezetőtestületnek. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetési csoport elnöke részt vesz a költségvetési szervekkel folytatott tárgyalásokon, amelyekről beszámol a Vezetőtestületnek.

| (7) | A költségvetési csoport feladatai közé tartozik az elnök, a Vezetőtestület és a Bizottság részére nyújtott tanácsadás, valamint az egyes osztályok ellenőrzése. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési csoport feladatai közé tartozik az elnök, a Vezetőtestület és a Bizottság részére nyújtott tanácsadás, valamint az egyes osztályok ellenőrzése.

10a. cikk (2)

| (1) | „Kommunikációs csoport” alakul, amelynek feladata a Bizottság kommunikációs stratégiájának irányítása és figyelemmel követése. |
| --- | --- |

(1)

„Kommunikációs csoport” alakul, amelynek feladata a Bizottság kommunikációs stratégiájának irányítása és figyelemmel követése.

| (2) | A kommunikációs csoport elnöki tisztét a két alelnök egyike látja el az elnök felügyelete alatt. Kilenc tagból áll, akiket a Csoportok javaslata alapján a Vezetőtestület nevez ki. |
| --- | --- |

(2)

A kommunikációs csoport elnöki tisztét a két alelnök egyike látja el az elnök felügyelete alatt. Kilenc tagból áll, akiket a Csoportok javaslata alapján a Vezetőtestület nevez ki.

III. FEJEZET

Az elnökség és az elnök

11. cikk

| (1) | Az elnökség az elnökből és a két alelnökből áll. |
| --- | --- |

(1)

Az elnökség az elnökből és a két alelnökből áll.

| (2) | A Bizottság elnöksége a Csoportok elnökeivel közös értekezleten készíti elő a Vezetőtestület és a Közgyűlés munkáját. Amennyiben szükséges vagy helyénvaló, ezekre az értekezletekre meghívják az érintett szakosított szekciók elnökeit is. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság elnöksége a Csoportok elnökeivel közös értekezleten készíti elő a Vezetőtestület és a Közgyűlés munkáját. Amennyiben szükséges vagy helyénvaló, ezekre az értekezletekre meghívják az érintett szakosított szekciók elnökeit is.

| (3) | A Bizottság munkaprogramjának részeként az elnökség évente legalább kétszer összeül a Csoportok és a szakosított szekciók elnökeivel. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság munkaprogramjának részeként az elnökség évente legalább kétszer összeül a Csoportok és a szakosított szekciók elnökeivel.

12. cikk

| (1) | Az elnök a Szerződéseknek és a jelen szabályzatnak megfelelően irányítja a Bizottság munkáját. |
| --- | --- |

(1)

Az elnök a Szerződéseknek és a jelen szabályzatnak megfelelően irányítja a Bizottság munkáját.

| (2) | Az elnök az alelnököket állandó jelleggel bevonja a tevékenységébe, és meghatározott feladatokat vagy a saját hatáskörébe tartozó felelősségeket ruházhat rájuk. |
| --- | --- |

(2)

Az elnök az alelnököket állandó jelleggel bevonja a tevékenységébe, és meghatározott feladatokat vagy a saját hatáskörébe tartozó felelősségeket ruházhat rájuk.

| (3) | Az elnök korlátozott időtartamra a főtitkárt is megbízhatja meghatározott feladatokkal. |
| --- | --- |

(3)

Az elnök korlátozott időtartamra a főtitkárt is megbízhatja meghatározott feladatokkal.

| (4) | A külkapcsolatok terén az elnök jogosult a Bizottság képviseletére. Bizonyos esetekben ezt a jogot átruházhatja valamelyik alelnökre vagy a Bizottság valamely tagjára. |
| --- | --- |

(4)

A külkapcsolatok terén az elnök jogosult a Bizottság képviseletére. Bizonyos esetekben ezt a jogot átruházhatja valamelyik alelnökre vagy a Bizottság valamely tagjára.

| (5) | Az elnök beszámol a Bizottságnak arról, hogy milyen lépéseket és intézkedéseket tett a nevében a plenáris ülések közötti időszakban. Ezeket a jelentéseket nem követi vita. |
| --- | --- |

(5)

Az elnök beszámol a Bizottságnak arról, hogy milyen lépéseket és intézkedéseket tett a nevében a plenáris ülések közötti időszakban. Ezeket a jelentéseket nem követi vita.

| (6) | Megválasztása után az elnök a plenáris ülés keretében bemutatja a megbízatásának időtartamára vonatkozó munkaprogramját. Megbízatásának lejártakor hasonlóképpen összegzést készít az elvégzett munkájáról. |
| --- | --- |

(6)

Megválasztása után az elnök a plenáris ülés keretében bemutatja a megbízatásának időtartamára vonatkozó munkaprogramját. Megbízatásának lejártakor hasonlóképpen összegzést készít az elvégzett munkájáról.

Ezt a két beszámolót a Közgyűlés megvitathatja.

13. cikk (2)

Az egyik alelnök a költségvetési, a másik a kommunikációs csoport elnöke. Feladatukat mindketten az elnök felügyelete alatt látják el.

IV. FEJEZET

A szakosított szekciók

14. cikk

| (1) | A Bizottság hat szakosított szekcióból áll. Ugyanakkor a teljes Közgyűlés a Vezetőtestület javaslatára további szakosított szekciókat is létrehozhat a Szerződések által érintett tárgykörökben. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság hat szakosított szekcióból áll. Ugyanakkor a teljes Közgyűlés a Vezetőtestület javaslatára további szakosított szekciókat is létrehozhat a Szerződések által érintett tárgykörökben.

| (2) | A Bizottság a szakosított szekciókat minden négyévenkénti tisztújításakor az alakuló ülésen hozza létre. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a szakosított szekciókat minden négyévenkénti tisztújításakor az alakuló ülésen hozza létre.

| (3) | A szakosított szekciók listáját és hatásköreit minden négyévenkénti tisztújításkor felül lehet vizsgálni. |
| --- | --- |

(3)

A szakosított szekciók listáját és hatásköreit minden négyévenkénti tisztújításkor felül lehet vizsgálni.

15. cikk

| (1) | A szakosított szekciók tagjainak számát a Bizottság határozza meg a Vezetőtestület javaslatára. |
| --- | --- |

(1)

A szakosított szekciók tagjainak számát a Bizottság határozza meg a Vezetőtestület javaslatára.

| (2) | Az elnök kivételével a Bizottság minden tagjának legalább egy szakosított szekció tagjának kell lennie. |
| --- | --- |

(2)

Az elnök kivételével a Bizottság minden tagjának legalább egy szakosított szekció tagjának kell lennie.

| (3) | Egy tag sem tartozhat kettőnél több szakosított szekcióhoz, kivéve a Vezetőtestület engedélyével abban az esetben, ha azt tagállamok arányos képviseletének követelménye alátámasztja. |
| --- | --- |

(3)

Egy tag sem tartozhat kettőnél több szakosított szekcióhoz, kivéve a Vezetőtestület engedélyével abban az esetben, ha azt tagállamok arányos képviseletének követelménye alátámasztja.

| (4) | A szakosított szekciók tagjait a Bizottság nevezi ki. A megbízatás két évre szól, és megújítható. |
| --- | --- |

(4)

A szakosított szekciók tagjait a Bizottság nevezi ki. A megbízatás két évre szól, és megújítható.

| (5) | Ha a szakosított szekciók valamely tagja helyett új tagot kell állítani, ez ugyanolyan szabályok szerint történik, mint a kinevezés. |
| --- | --- |

(5)

Ha a szakosított szekciók valamely tagja helyett új tagot kell állítani, ez ugyanolyan szabályok szerint történik, mint a kinevezés.

16. cikk (2)

| (1) | Az egyes szakosított szekciók – két évre megválasztott – vezetőtestülete tizenkét tagot számlál, köztük egy elnököt és három – csoportonként egy-egy – alelnököt. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes szakosított szekciók – két évre megválasztott – vezetőtestülete tizenkét tagot számlál, köztük egy elnököt és három – csoportonként egy-egy – alelnököt.

| (2) | A szekciók elnökeinek, valamint vezetőtestületük többi tagjának megválasztása a Bizottság irányítása alatt történik. |
| --- | --- |

(2)

A szekciók elnökeinek, valamint vezetőtestületük többi tagjának megválasztása a Bizottság irányítása alatt történik.

| (3) | A szekcióelnökök és a szekciók vezetőtestületeinek többi tagja újraválasztható. |
| --- | --- |

(3)

A szekcióelnökök és a szekciók vezetőtestületeinek többi tagja újraválasztható.

| (4) | A Csoportok kétévente váltják egymást három szakosított szekció elnöki tisztének betöltésében. Ugyanaz a Csoport négy egymást követő éven túlmenően nem adhat szekcióelnököt. |
| --- | --- |

(4)

A Csoportok kétévente váltják egymást három szakosított szekció elnöki tisztének betöltésében. Ugyanaz a Csoport négy egymást követő éven túlmenően nem adhat szekcióelnököt.

17. cikk

| (1) | A szakosított szekciók feladata az, hogy véleményeket vagy tájékoztató jelentéseket dolgozzanak ki azokban a kérdésekben, amelyekkel a jelen működési szabályzat 32. cikkével összhangban megkeresik őket. |
| --- | --- |

(1)

A szakosított szekciók feladata az, hogy véleményeket vagy tájékoztató jelentéseket dolgozzanak ki azokban a kérdésekben, amelyekkel a jelen működési szabályzat 32. cikkével összhangban megkeresik őket.

| (2) | A hozzájuk benyújtott kérdések feldolgozására a szakosított szekciók tagjaikból tanulmányozó vagy szerkesztői csoportot alakíthatnak, vagy kijelölhetnek egy csoport nélkül dolgozó előadót. Az előadó feladata, hogy miután a véleményt a plenáris ülésen elfogadták, az azzal kapcsolatos intézkedéseket figyelemmel kísérje, és a szakosított szekciót a megfelelő időben tájékoztassa. |
| --- | --- |

(2)

A hozzájuk benyújtott kérdések feldolgozására a szakosított szekciók tagjaikból tanulmányozó vagy szerkesztői csoportot alakíthatnak, vagy kijelölhetnek egy csoport nélkül dolgozó előadót. Az előadó feladata, hogy miután a véleményt a plenáris ülésen elfogadták, az azzal kapcsolatos intézkedéseket figyelemmel kísérje, és a szakosított szekciót a megfelelő időben tájékoztassa.

| (3) | Az előadók és adott esetben a társelőadók kinevezését, valamint a tanulmányozó és a szerkesztői csoportok összetételét a Csoportok javaslatai alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

(3)

Az előadók és adott esetben a társelőadók kinevezését, valamint a tanulmányozó és a szerkesztői csoportok összetételét a Csoportok javaslatai alapján határozzák meg.

| (4) | A tanulmányozó csoportok nem válhatnak állandó szervezetekké, kivéve azokat a rendkívüli eseteket, amikor is a Bizottság vezetőtestületének engedélye szükséges ugyanabban a kétéves időszakban. |
| --- | --- |

(4)

A tanulmányozó csoportok nem válhatnak állandó szervezetekké, kivéve azokat a rendkívüli eseteket, amikor is a Bizottság vezetőtestületének engedélye szükséges ugyanabban a kétéves időszakban.

18. cikk

| (1) | Ha a Bizottság valamely tagja akadályoztatás miatt nem tud részt venni annak a tanulmányozó csoportnak az ülésén, amelynek tagja, képviseletét póttag is elláthatja. |
| --- | --- |

(1)

Ha a Bizottság valamely tagja akadályoztatás miatt nem tud részt venni annak a tanulmányozó csoportnak az ülésén, amelynek tagja, képviseletét póttag is elláthatja.

| (2) | A póttag nevét és hatáskörét a Bizottság vezetőtestületével annak jóváhagyása végett közölni kell. |
| --- | --- |

(2)

A póttag nevét és hatáskörét a Bizottság vezetőtestületével annak jóváhagyása végett közölni kell.

| (3) | A póttag ugyanazokat a feladatokat látja el a tanulmányozó csoportokban, mint az a tag, akit helyettesít. |
| --- | --- |

(3)

A póttag ugyanazokat a feladatokat látja el a tanulmányozó csoportokban, mint az a tag, akit helyettesít.

V. FEJEZET

Albizottságok és a főelőadó

19. cikk (2)

| (1) | A Bizottság kivételes esetekben – a Vezetőtestület kezdeményezésére – saját tagjaiból albizottságokat alakíthat ki azzal a feladattal, hogy szigorúan horizontális és általános jellegű kérdésekről véleménytervezetet vagy tájékoztató jelentést készítsenek, melyet aztán először a Vezetőtestület, majd a Közgyűlés részére nyújtanak be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság kivételes esetekben – a Vezetőtestület kezdeményezésére – saját tagjaiból albizottságokat alakíthat ki azzal a feladattal, hogy szigorúan horizontális és általános jellegű kérdésekről véleménytervezetet vagy tájékoztató jelentést készítsenek, melyet aztán először a Vezetőtestület, majd a Közgyűlés részére nyújtanak be.

| (2) | A plenáris ülések között a Vezetőtestület is létrehozhat albizottságokat, amelyeket a Bizottságnak utólag jóvá kell hagynia. Egy albizottság csak egy kérdéssel foglalkozhat, és működése megszűnik, mihelyt az általa kidolgozott véleménytervezetet vagy tájékoztató jelentést a Bizottság megszavazza. |
| --- | --- |

(2)

A plenáris ülések között a Vezetőtestület is létrehozhat albizottságokat, amelyeket a Bizottságnak utólag jóvá kell hagynia. Egy albizottság csak egy kérdéssel foglalkozhat, és működése megszűnik, mihelyt az általa kidolgozott véleménytervezetet vagy tájékoztató jelentést a Bizottság megszavazza.

| (3) | Ha egy kérdés több szakosított szekció hatáskörébe is tartozik, az albizottságot az érdekelt szakosított szekciók tagjai alkotják. |
| --- | --- |

(3)

Ha egy kérdés több szakosított szekció hatáskörébe is tartozik, az albizottságot az érdekelt szakosított szekciók tagjai alkotják.

| (4) | A szakosított szekciókra vonatkozó szabályok alkalmazandók – a szükséges változtatásokkal – az albizottságokra nézve is. |
| --- | --- |

(4)

A szakosított szekciókra vonatkozó szabályok alkalmazandók – a szükséges változtatásokkal – az albizottságokra nézve is.

20. cikk

A Bizottság minden kérdéshez, amelyet elé terjesztettek, főelőadót jelölhet ki.

VI. FEJEZET

Megfigyelőközpontok, meghallgatások, szakértők

21. cikk

| (1) | A Bizottság megfigyelőközpontokat állíthat fel, ha a felmerülő téma jellege, terjedelme és sajátossága az alkalmazandó munkamódszerek, eljárások és eszközök különleges rugalmasságát kívánja meg. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megfigyelőközpontokat állíthat fel, ha a felmerülő téma jellege, terjedelme és sajátossága az alkalmazandó munkamódszerek, eljárások és eszközök különleges rugalmasságát kívánja meg.

| (2) | A megfigyelőközpontok létrehozása a teljes Közgyűlés döntésével történik, amely a Vezetőtestület korábbi – a Csoportok közös javaslatán vagy egy szakosított szekció javaslatán alapuló – döntését erősíti meg. |
| --- | --- |

(2)

A megfigyelőközpontok létrehozása a teljes Közgyűlés döntésével történik, amely a Vezetőtestület korábbi – a Csoportok közös javaslatán vagy egy szakosított szekció javaslatán alapuló – döntését erősíti meg.

| (3) | A megfigyelőközpont létesítésére vonatkozó döntésnek minden esetben rögzítenie kell a megfigyelőközpont célját, felépítését, összetételét, időtartamát és a munkavégzés szabályait. |
| --- | --- |

(3)

A megfigyelőközpont létesítésére vonatkozó döntésnek minden esetben rögzítenie kell a megfigyelőközpont célját, felépítését, összetételét, időtartamát és a munkavégzés szabályait.

22. cikk

Ha valamely kérdés vagy meghatározott témakör fontossága indokolja, a Bizottság különböző szervei és egységei külső személyek meghallgatásához is folyamodhatnak. Amennyiben a külső személyek megjelenése többletköltségekkel jár, az érintett testületnek előzetes engedélyezési kérelmet és igazoló programot kell a Bizottság vezetőtestületéhez benyújtania, melyben megindokolja, miért véli úgy, hogy bizonyos pontokhoz külső résztvevőt szükséges igénybe venni.

23. cikk

Amennyiben az a meghatározott tevékenységek elvégzéséhez szükségesnek bizonyul, az elnök saját kezdeményezésére vagy a Csoportok, a szakosított szekciók vagy az előadók javaslatára a Vezetőtestület által, a 8. cikk (6) bekezdésével összhangban meghatározott módon szakértőket nevezhet ki.

VII. FEJEZET

A Tanácsadó testületek

24. cikk (2)

| (1) | A Bizottságnak lehetőségében áll tanácsadó testületeket létrehozni. Ezeket a Bizottság tagjai és a szervezett civil társadalom azon területeinek küldöttei alkotják, amelyeket a Bizottság munkájába be kíván vonni. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnak lehetőségében áll tanácsadó testületeket létrehozni. Ezeket a Bizottság tagjai és a szervezett civil társadalom azon területeinek küldöttei alkotják, amelyeket a Bizottság munkájába be kíván vonni.

| (2) | E testületek létrehozataláról a teljes Közgyűlésnek kell – a Vezetőtestület döntését jóváhagyva – határoznia. A testületet létrehozó határozatnak rögzítenie kell a testület célját, felépítését, összetételét, időtartamát és szabályait. |
| --- | --- |

(2)

E testületek létrehozataláról a teljes Közgyűlésnek kell – a Vezetőtestület döntését jóváhagyva – határoznia. A testületet létrehozó határozatnak rögzítenie kell a testület célját, felépítését, összetételét, időtartamát és szabályait.

| (3) | A 24. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően létrehozható egy „Ipari Változások Tanácsadó Testülete” (CCMI), amelyet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, valamint a szén- és acélipart, illetve a hozzájuk kapcsolódó ágazatokat képviselő szakmai szervezetek küldöttei alkotnak. A testület elnökét az EGSZB vezetőtestületének tagjai közül kell kiválasztani, méghozzá a jelen működési szabályzat 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett 25 vezetőtestületi tag közül. |
| --- | --- |

(3)

A 24. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően létrehozható egy „Ipari Változások Tanácsadó Testülete” (CCMI), amelyet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, valamint a szén- és acélipart, illetve a hozzájuk kapcsolódó ágazatokat képviselő szakmai szervezetek küldöttei alkotnak. A testület elnökét az EGSZB vezetőtestületének tagjai közül kell kiválasztani, méghozzá a jelen működési szabályzat 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett 25 vezetőtestületi tag közül.

VIII. FEJEZET

Párbeszéd uniós és külső országok gazdasági és társadalmi szervezetei között

25. cikk

| (1) | A Bizottság a Vezetőtestület kezdeményezésére strukturált kapcsolatokat tarthat fenn az Európai Unió és külső országok gazdasági és szociális tanácsaival és hasonló intézményeivel, valamint gazdasági és szociális jellegű civil társadalmi szervezeteivel. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a Vezetőtestület kezdeményezésére strukturált kapcsolatokat tarthat fenn az Európai Unió és külső országok gazdasági és szociális tanácsaival és hasonló intézményeivel, valamint gazdasági és szociális jellegű civil társadalmi szervezeteivel.

| (2) | Hasonlóképpen intézkedéseket tesz gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények létrehozásának támogatására azokban az országokban, amelyekben ezek még nem léteznek. |
| --- | --- |

(2)

Hasonlóképpen intézkedéseket tesz gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények létrehozásának támogatására azokban az országokban, amelyekben ezek még nem léteznek.

26. cikk

| (1) | A Bizottság a Vezetőtestület javaslatára küldöttségeket jelölhet ki arra, hogy azok az Európai Unión kívüli államok vagy államszövetségek szervezett civil társadalmának különféle gazdasági és szociális alkotóelemeivel kapcsolatot tartsanak fenn. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a Vezetőtestület javaslatára küldöttségeket jelölhet ki arra, hogy azok az Európai Unión kívüli államok vagy államszövetségek szervezett civil társadalmának különféle gazdasági és szociális alkotóelemeivel kapcsolatot tartsanak fenn.

| (2) | A Bizottság és a tagjelölt országok szervezett civil társadalmát képviselő partnerek közötti együttműködés közös tanácsadó testületek formájában valósul meg, amennyiben a Társulási Tanácsok létrehoztak ilyen testületeket. Ennek hiányában az együttműködés kapcsolattartó csoportokban történik. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság és a tagjelölt országok szervezett civil társadalmát képviselő partnerek közötti együttműködés közös tanácsadó testületek formájában valósul meg, amennyiben a Társulási Tanácsok létrehoztak ilyen testületeket. Ennek hiányában az együttműködés kapcsolattartó csoportokban történik.

IX. FEJEZET

Csoportok és a kategóriák

27. cikk

| (1) | A Bizottság a tagok három Csoportjából áll, amelyek rendre a munkaadókat, a munkavállalókat, és a szervezett civil társadalom egyéb gazdasági és szociális alkotóelemeit képviselik. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a tagok három Csoportjából áll, amelyek rendre a munkaadókat, a munkavállalókat, és a szervezett civil társadalom egyéb gazdasági és szociális alkotóelemeit képviselik.

| (2) | A Csoportok megválasztják elnöküket és alelnökeiket. A Csoportok részt vesznek a Bizottság és szervei munkájának előkészítésében, megszervezésében és koordinálásában, és hozzájárulnak azok tájékoztatásához. Mindegyik Csoport rendelkezik titkársággal. |
| --- | --- |

(2)

A Csoportok megválasztják elnöküket és alelnökeiket. A Csoportok részt vesznek a Bizottság és szervei munkájának előkészítésében, megszervezésében és koordinálásában, és hozzájárulnak azok tájékoztatásához. Mindegyik Csoport rendelkezik titkársággal.

| (3) | A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a Csoportok elnökei a Vezetőtestület tagjai. |
| --- | --- |

(3)

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a Csoportok elnökei a Vezetőtestület tagjai.

| (4) | A Csoportok elnökei segítik a Bizottság elnökségét az irányelvek megfogalmazásában és, adott esetben, a kiadások felügyeletében. |
| --- | --- |

(4)

A Csoportok elnökei segítik a Bizottság elnökségét az irányelvek megfogalmazásában és, adott esetben, a kiadások felügyeletében.

| (5) | A Csoportok elnökei összeülnek a Bizottság elnökségével, hogy hozzájáruljanak a Vezetőtestület és a Közgyűlés munkájának előkészítéséhez. |
| --- | --- |

(5)

A Csoportok elnökei összeülnek a Bizottság elnökségével, hogy hozzájáruljanak a Vezetőtestület és a Közgyűlés munkájának előkészítéséhez.

| (6) | A Csoportok javaslatokat tesznek a Közgyűlésnek a szakosított szekciók elnökeinek megválasztására a 6. cikk (7) bekezdésének megfelelően, valamint a szakosított szekciók vezetőtestületeinek megválasztására a 16. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

(6)

A Csoportok javaslatokat tesznek a Közgyűlésnek a szakosított szekciók elnökeinek megválasztására a 6. cikk (7) bekezdésének megfelelően, valamint a szakosított szekciók vezetőtestületeinek megválasztására a 16. cikknek megfelelően.

| (7) | A Csoportok javaslatokat tesznek a Vezetőtestület által a 10. cikk (1) bekezdésének megfelelően felállított költségvetési csoport összetételére. |
| --- | --- |

(7)

A Csoportok javaslatokat tesznek a Vezetőtestület által a 10. cikk (1) bekezdésének megfelelően felállított költségvetési csoport összetételére.

| (8) | A Csoportok javaslatokat tesznek a Közgyűlés által a 21. cikk alapján létrehozott megfigyelőközpontok és a 24. cikk alapján felállított tanácsadó testületek tagságára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

A Csoportok javaslatokat tesznek a Közgyűlés által a 21. cikk alapján létrehozott megfigyelőközpontok és a 24. cikk alapján felállított tanácsadó testületek tagságára vonatkozóan.

| (9) | A Csoportok javaslatokat tesznek a 26. cikk (1) bekezdése alapján összeállított küldöttségek és a 26. cikk (2) bekezdése alapján felállított közös tanácsadó testületek összetételére. |
| --- | --- |

(9)

A Csoportok javaslatokat tesznek a 26. cikk (1) bekezdése alapján összeállított küldöttségek és a 26. cikk (2) bekezdése alapján felállított közös tanácsadó testületek összetételére.

| (10) | A Csoportok javaslatokat tesznek az előadókra és a szakosított szekciók által a 17. cikk (3) bekezdése alapján kijelölt vagy felállított tanulmányozó és szerkesztői csoportok összetételére. |
| --- | --- |

(10)

A Csoportok javaslatokat tesznek az előadókra és a szakosított szekciók által a 17. cikk (3) bekezdése alapján kijelölt vagy felállított tanulmányozó és szerkesztői csoportok összetételére.

| (11) | A 27. cikk (6)–(10) bekezdéseinek alkalmazásakor a Csoportok figyelembe veszik a tagállamok Bizottságon belüli képviseletét, a gazdasági és társadalmi élet különféle alkotóelemeit, a hatásköröket és az okszerű gazdálkodás szempontjait. |
| --- | --- |

(11)

A 27. cikk (6)–(10) bekezdéseinek alkalmazásakor a Csoportok figyelembe veszik a tagállamok Bizottságon belüli képviseletét, a gazdasági és társadalmi élet különféle alkotóelemeit, a hatásköröket és az okszerű gazdálkodás szempontjait.

| (12) | A tagok önkéntes alapon csatlakozhatnak valamelyik Csoporthoz azzal a feltétellel, hogy annak tagjai csatlakozásukat jóváhagyják. Egy tag egyidejűleg csak egyetlen Csoporthoz tartozhat. |
| --- | --- |

(12)

A tagok önkéntes alapon csatlakozhatnak valamelyik Csoporthoz azzal a feltétellel, hogy annak tagjai csatlakozásukat jóváhagyják. Egy tag egyidejűleg csak egyetlen Csoporthoz tartozhat.

| (13) | Azoknak a tagoknak, akik egyetlen Csoporthoz sem csatlakoznak, a főtitkárság biztosítja a megbízatásuk gyakorlásához szükséges anyagi és technikai támogatást. Ezen tagok tanulmányozó csoportokban és egyéb belső egységekben való részvételéről a Bizottság elnöke dönt a Csoportokkal folytatott tanácskozás után. |
| --- | --- |

(13)

Azoknak a tagoknak, akik egyetlen Csoporthoz sem csatlakoznak, a főtitkárság biztosítja a megbízatásuk gyakorlásához szükséges anyagi és technikai támogatást. Ezen tagok tanulmányozó csoportokban és egyéb belső egységekben való részvételéről a Bizottság elnöke dönt a Csoportokkal folytatott tanácskozás után.

28. cikk

| (1) | A Bizottság tagjai önkéntes alapon olyan kategóriákba szerveződhetnek, amelyek az Európai Unió szervezett civil társadalmának különféle gazdasági és társadalmi alkotóelemeit képviselik. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság tagjai önkéntes alapon olyan kategóriákba szerveződhetnek, amelyek az Európai Unió szervezett civil társadalmának különféle gazdasági és társadalmi alkotóelemeit képviselik.

| (2) | Egy-egy kategória a Bizottság három Csoportjának tagjaiból állhat. Egy tag egyidejűleg csak egyetlen kategóriához tartozhat. |
| --- | --- |

(2)

Egy-egy kategória a Bizottság három Csoportjának tagjaiból állhat. Egy tag egyidejűleg csak egyetlen kategóriához tartozhat.

| (3) | A kategóriák létrehozását a Vezetőtestületnek jóvá kell hagynia, és erről a Közgyűlést tájékoztatnia. |
| --- | --- |

(3)

A kategóriák létrehozását a Vezetőtestületnek jóvá kell hagynia, és erről a Közgyűlést tájékoztatnia.

II. CÍM

A BIZOTTSÁG MŰKÖDÉSE

I. FEJEZET

Konzultáció a Bizottsággal

29. cikk

| (1) | A Bizottságot az elnöke hívja össze azzal a céllal, hogy az a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament kérésére véleményt dolgozzon ki. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságot az elnöke hívja össze azzal a céllal, hogy az a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament kérésére véleményt dolgozzon ki.

| (2) | A Bizottságot az elnöke hívja össze a Vezetőtestület javaslatára és a tagok többségének egyetértésével, azzal a céllal, hogy saját kezdeményezésére véleményt adjon ki az Európai Unióra bízott feladatokkal kapcsolatos bármilyen kérdésben. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságot az elnöke hívja össze a Vezetőtestület javaslatára és a tagok többségének egyetértésével, azzal a céllal, hogy saját kezdeményezésére véleményt adjon ki az Európai Unióra bízott feladatokkal kapcsolatos bármilyen kérdésben.

30. cikk

A 29. cikk (1) bekezdésében említett véleménykérést a Bizottság elnökéhez intézik. Az elnök – a Vezetőtestülettel együttműködve – a véleményre vonatkozó kérésben szereplő határidőknek a legmesszebb menő figyelembevételével szervezi meg a Bizottság munkáját.

31. cikk

A Bizottság a Vezetőtestület javaslatára dönthet úgy, hogy az Európai Unió politikáival kapcsolatos bármilyen kérdés tanulmányozására tájékoztató jelentést készít.

II. FEJEZET

A munka szervezése

A.   A szakosított szekciók munkája

32. cikk (1)

| (1) | Tájékoztató vélemény vagy jelentés kidolgozásakor a Vezetőtestület a 8. cikk (4) bekezdése értelmében kijelöli a szóban forgó munka előkészítéséért felelős szakosított szekciót. Amennyiben a téma egyértelműen egy adott szakosított szekció illetékessége alá tartozik, úgy annak kijelölése az elnökre hárul, aki tájékoztatja erről a Vezetőtestületet. |
| --- | --- |

(1)

Tájékoztató vélemény vagy jelentés kidolgozásakor a Vezetőtestület a 8. cikk (4) bekezdése értelmében kijelöli a szóban forgó munka előkészítéséért felelős szakosított szekciót. Amennyiben a téma egyértelműen egy adott szakosított szekció illetékessége alá tartozik, úgy annak kijelölése az elnökre hárul, aki tájékoztatja erről a Vezetőtestületet.

| (2) | Amennyiben egy vélemény elkészítésében az illetékesként kijelölt szekció meg kívánja hallgatni az Ipari Változások Tanácsadó Testületét (CCMI), vagy amennyiben ez utóbbi ismertetni kívánja álláspontját a szekció által képviselt véleményről, úgy a Vezetőtestület engedélyezheti, hogy a CCMI kiegészítő véleményt dolgozzon ki a véleménykérés tárgyát képező pontok némelyikével kapcsolatban. A Vezetőtestület saját kezdeményezésére is meghozhatja ezt a döntést. A Vezetőtestület oly módon szervezi meg a Bizottság munkáját, hogy lehetővé tegye a CCMI számára, hogy az kellő időben elkészíthesse a véleményét annak érdekében, hogy a szakosított szekció figyelembe vehesse azt.
  Egyedül a szakosított szekciónak van jelentési kötelezettsége a Bizottság előtt. Véleményéhez azonban csatolnia kell az Ipari Változások Tanácsadó Testülete által kidolgozott kiegészítő véleményt is. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben egy vélemény elkészítésében az illetékesként kijelölt szekció meg kívánja hallgatni az Ipari Változások Tanácsadó Testületét (CCMI), vagy amennyiben ez utóbbi ismertetni kívánja álláspontját a szekció által képviselt véleményről, úgy a Vezetőtestület engedélyezheti, hogy a CCMI kiegészítő véleményt dolgozzon ki a véleménykérés tárgyát képező pontok némelyikével kapcsolatban. A Vezetőtestület saját kezdeményezésére is meghozhatja ezt a döntést. A Vezetőtestület oly módon szervezi meg a Bizottság munkáját, hogy lehetővé tegye a CCMI számára, hogy az kellő időben elkészíthesse a véleményét annak érdekében, hogy a szakosított szekció figyelembe vehesse azt.

Egyedül a szakosított szekciónak van jelentési kötelezettsége a Bizottság előtt. Véleményéhez azonban csatolnia kell az Ipari Változások Tanácsadó Testülete által kidolgozott kiegészítő véleményt is.

| (3) | A Bizottság elnöke értesíti az érintett szakosított szekció elnökét a döntésről, valamint a határidőről, amelyen belül a szekciónak be kell fejeznie a munkáját. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság elnöke értesíti az érintett szakosított szekció elnökét a döntésről, valamint a határidőről, amelyen belül a szekciónak be kell fejeznie a munkáját.

| (4) | A Bizottság elnöke tájékoztatja a Bizottság tagjait a szekció felkéréséről, valamint arról, hogy a téma mikor szerepel a plenáris ülés napirendjén. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság elnöke tájékoztatja a Bizottság tagjait a szekció felkéréséről, valamint arról, hogy a téma mikor szerepel a plenáris ülés napirendjén.

33. cikk

A szakosított szekciók nem folytatnak közös tanácskozást.

34. cikk

A Bizottság elnöke a Vezetőtestülettel egyetértésben engedélyezheti egy szakosított szekció számára, hogy az Európai Parlament egy bizottságával vagy a Régiók Bizottsága valamely szakbizottságával, esetleg az EGSZB egy másik szakosított szekciójával közös ülést tartson.

35. cikk

A jelen szabályzatban meghatározott feltételek szerint megkeresett szakosított szekciókat azok elnöke hívja össze.

36. cikk

| (1) | A szakosított szekciók üléseit azok elnökei készítik elő a szekció vezetőtestületével folytatott folyamatos konzultáció mellett. |
| --- | --- |

(1)

A szakosított szekciók üléseit azok elnökei készítik elő a szekció vezetőtestületével folytatott folyamatos konzultáció mellett.

| (2) | Az üléseken a szakosított szekció elnöke, illetve távollétében egyik alelnöke elnököl. |
| --- | --- |

(2)

Az üléseken a szakosított szekció elnöke, illetve távollétében egyik alelnöke elnököl.

37. cikk

| (1) | A szakosított szekciók ülésén akkor van meg a határozatképes létszám, ha a rendes tagok több mint fele jelen van, vagy képviselteti magát. |
| --- | --- |

(1)

A szakosított szekciók ülésén akkor van meg a határozatképes létszám, ha a rendes tagok több mint fele jelen van, vagy képviselteti magát.

| (2) | Határozatképesség hiányában az elnök bezárja az ülést, és a belátása szerinti időpontra, de ugyanarra a napra új ülést hív össze, mely a jelen lévő vagy a képviselt tagok számától függetlenül határozatképes. |
| --- | --- |

(2)

Határozatképesség hiányában az elnök bezárja az ülést, és a belátása szerinti időpontra, de ugyanarra a napra új ülést hív össze, mely a jelen lévő vagy a képviselt tagok számától függetlenül határozatképes.

38. cikk

Az előadó és adott esetben a társelőadó által bemutatott véleménytervezetek alapján a szakosított szekció véleményt dolgoz ki.

39. cikk

| (1) | A szakosított szekció véleménye kizárólag olyan szövegeket tartalmazhat, amelyeket a jelen szabályzat 56. cikkében meghatározott eljárás szerint elfogadott. |
| --- | --- |

(1)

A szakosított szekció véleménye kizárólag olyan szövegeket tartalmazhat, amelyeket a jelen szabályzat 56. cikkében meghatározott eljárás szerint elfogadott.

| (2) | Az elutasított módosító indítványok szövege mellékletként csatolandó a véleményhez a rájuk leadott szavazatok számának megjelölésével, ha az indítványt támogató szavazatok száma legalább az összes leadott szavazat egynegyede. |
| --- | --- |

(2)

Az elutasított módosító indítványok szövege mellékletként csatolandó a véleményhez a rájuk leadott szavazatok számának megjelölésével, ha az indítványt támogató szavazatok száma legalább az összes leadott szavazat egynegyede.

40. cikk

A szakosított szekció véleményét a 39. cikk rendelkezései szerint csatolt dokumentumokkal együtt a szakosított szekció elnöke átadja a Bizottság elnökének, és az EGSZB vezetőtestülete a lehető leghamarabb a Bizottság elé terjeszti azt. Ezeket a dokumentumokat minél előbb el kell juttatni a Bizottság tagjaihoz.

41. cikk

A szakosított szekciók minden tanácskozásáról összefoglaló jegyzőkönyv készül. Ezt a jegyzőkönyvet jóváhagyásra a szakosított szekció elé terjesztik.

42. cikk

Az elnök a Vezetőtestülettel vagy adott esetben a Közgyűléssel egyetértésben új vizsgálatot kérhet a szakosított szekciótól, amennyiben úgy véli, hogy a jelen szabályzatnak a vélemény kidolgozására vonatkozó előírásait nem tartották be, vagy úgy ítéli meg, hogy a kérdés vizsgálatát ki kell egészíteni.

43. cikk

| (1) | A 17. cikk (2) bekezdésére való tekintet nélkül a szakosított szekciók előkészítő munkája elvileg valamely munkacsoport keretén belül zajlik. |
| --- | --- |

(1)

A 17. cikk (2) bekezdésére való tekintet nélkül a szakosított szekciók előkészítő munkája elvileg valamely munkacsoport keretén belül zajlik.

| (2) | Az előadó, akit adott esetben egy vagy több társelőadó és egy szakértő is segít a munkájában, megvizsgálja az adott kérdést, összegyűjti a véleményeket, és ezek alapján összeállítja a véleménytervezetet, amelyet átad a szakosított szekció elnökének. |
| --- | --- |

(2)

Az előadó, akit adott esetben egy vagy több társelőadó és egy szakértő is segít a munkájában, megvizsgálja az adott kérdést, összegyűjti a véleményeket, és ezek alapján összeállítja a véleménytervezetet, amelyet átad a szakosított szekció elnökének.

| (3) | A munkacsoportok ülésein szavazás nem történik. |
| --- | --- |

(3)

A munkacsoportok ülésein szavazás nem történik.

B.   A plenáris ülések menete

44. cikk

A Bizottság tagjainak összességéből álló Közgyűlés plenáris ülés keretében ül össze.

45. cikk

| (1) | Az üléseket – a Vezetőtestülettel együttműködésben – az elnök készíti elő. A munka megszervezése érdekében a Vezetőtestület minden ülés előtt és esetleg az ülések alatt is összeül. |
| --- | --- |

(1)

Az üléseket – a Vezetőtestülettel együttműködésben – az elnök készíti elő. A munka megszervezése érdekében a Vezetőtestület minden ülés előtt és esetleg az ülések alatt is összeül.

| (2) | A Vezetőtestület minden vélemény esetében meghatározhatja az általános vita időtartamát a plenáris ülésen. |
| --- | --- |

(2)

A Vezetőtestület minden vélemény esetében meghatározhatja az általános vita időtartamát a plenáris ülésen.

46. cikk

| (1) | A Bizottság elnökségének és a Csoportok elnökeinek közös javaslata alapján a Vezetőtestület által meghatározott napirendtervezetet a Bizottság elnöke az ülések kezdete előtt legalább tizenöt nappal eljuttatja az EGSZB minden tagjának, valamint a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak és az Európai Parlamentnek. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság elnökségének és a Csoportok elnökeinek közös javaslata alapján a Vezetőtestület által meghatározott napirendtervezetet a Bizottság elnöke az ülések kezdete előtt legalább tizenöt nappal eljuttatja az EGSZB minden tagjának, valamint a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak és az Európai Parlamentnek.

| (2) | A napirendtervezetet minden ülés megnyitásakor jóváhagyásra a Közgyűlés elé terjesztik. Miután a napirendet elfogadták, az egyes napirendi pontokat azon a tanácskozáson kell megvitatni, amelyikre azokat előirányozták. A Bizottság tanácskozásához szükséges dokumentumokat a 40. cikk rendelkezéseivel összhangban juttatják el a tagokhoz. |
| --- | --- |

(2)

A napirendtervezetet minden ülés megnyitásakor jóváhagyásra a Közgyűlés elé terjesztik. Miután a napirendet elfogadták, az egyes napirendi pontokat azon a tanácskozáson kell megvitatni, amelyikre azokat előirányozták. A Bizottság tanácskozásához szükséges dokumentumokat a 40. cikk rendelkezéseivel összhangban juttatják el a tagokhoz.

47. cikk

| (1) | A Bizottság ülése akkor határozatképes, ha a tagok több mint fele jelen van, vagy képviselteti magát. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság ülése akkor határozatképes, ha a tagok több mint fele jelen van, vagy képviselteti magát.

| (2) | Határozatképesség hiányában az elnök bezárja az értekezletet, és a belátása szerinti időpontra, de ugyanazon az ülésszakon belül új ülést hív össze, mely a jelen lévő vagy a képviselt tagok számától függetlenül határozatképes. |
| --- | --- |

(2)

Határozatképesség hiányában az elnök bezárja az értekezletet, és a belátása szerinti időpontra, de ugyanazon az ülésszakon belül új ülést hív össze, mely a jelen lévő vagy a képviselt tagok számától függetlenül határozatképes.

48. cikk

A napirend jóváhagyása során az elnök adott esetben valamely aktuális téma megvitatását is bejelentheti.

49. cikk

A Bizottság módosíthatja a napirendtervezetet olyan állásfoglalás-tervezetek megvitatása érdekében, amelyeket a hatályos eljárással összhangban egy vagy több Csoport nyújtott be.

50. cikk (2)

| (1) | Az elnök megnyitja az ülést, vezeti a vitát, és ügyel a szabályzat betartására. Az elnököt munkájában az alelnökök segítik. |
| --- | --- |

(1)

Az elnök megnyitja az ülést, vezeti a vitát, és ügyel a szabályzat betartására. Az elnököt munkájában az alelnökök segítik.

| (2) | Távolléte alatt az elnököt az alelnökök helyettesítik. Az alelnökök távollétében a helyettesítés a Vezetőtestület legidősebb tagjának a feladata. |
| --- | --- |

(2)

Távolléte alatt az elnököt az alelnökök helyettesítik. Az alelnökök távollétében a helyettesítés a Vezetőtestület legidősebb tagjának a feladata.

| (3) | A Bizottság tanácskozásait annak a szekciónak a munkájára alapozza, amelynek az adott kérdésben jelentési kötelezettsége van a Közgyűlés előtt. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság tanácskozásait annak a szekciónak a munkájára alapozza, amelynek az adott kérdésben jelentési kötelezettsége van a Közgyűlés előtt.

| (4) | Abban az esetben, ha egy szekció a szóban forgó szöveget ellenszavazat nélkül elfogadta, a Vezetőtestület javasolhatja a Közgyűlésnek, hogy a szövegről vita nélkül szavazzanak. Ez az eljárás nem alkalmazható, ha legalább 25 tag ellenvéleménnyel él. |
| --- | --- |

(4)

Abban az esetben, ha egy szekció a szóban forgó szöveget ellenszavazat nélkül elfogadta, a Vezetőtestület javasolhatja a Közgyűlésnek, hogy a szövegről vita nélkül szavazzanak. Ez az eljárás nem alkalmazható, ha legalább 25 tag ellenvéleménnyel él.

| (5) | Ha a szöveg nem nyeri el a Közgyűlés szavazatainak többségét, a Bizottság elnöke – a Közgyűlés egyetértésével – a vélemény szövegét további vizsgálat céljából visszaküldheti az illetékes szekciónak, illetve kijelölhet egy főelőadót, aki még ugyanezen vagy egy későbbi ülés alkalmával újabb véleménytervezetet terjeszt elő. |
| --- | --- |

(5)

Ha a szöveg nem nyeri el a Közgyűlés szavazatainak többségét, a Bizottság elnöke – a Közgyűlés egyetértésével – a vélemény szövegét további vizsgálat céljából visszaküldheti az illetékes szekciónak, illetve kijelölhet egy főelőadót, aki még ugyanezen vagy egy későbbi ülés alkalmával újabb véleménytervezetet terjeszt elő.

51. cikk (2)

| (1) | A módosító javaslatokat írásban, a javaslattevő személyek aláírásával ellátva kell benyújtani a titkársághoz az ülés megnyitása előtt. |
| --- | --- |

(1)

A módosító javaslatokat írásban, a javaslattevő személyek aláírásával ellátva kell benyújtani a titkársághoz az ülés megnyitása előtt.

| (2) | A Közgyűlés munkájának megfelelő megszervezése érdekében a Vezetőtestület állapítja meg a módosító javaslatok benyújtásának szabályait. |
| --- | --- |

(2)

A Közgyűlés munkájának megfelelő megszervezése érdekében a Vezetőtestület állapítja meg a módosító javaslatok benyújtásának szabályait.

| (3) | A Bizottság azonban az ülésen a szöveget megvitató tanácskozás megnyitásáig még fogadja a legalább tizenöt tag aláírásával ellátott módosító javaslatokat is. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság azonban az ülésen a szöveget megvitató tanácskozás megnyitásáig még fogadja a legalább tizenöt tag aláírásával ellátott módosító javaslatokat is.

| (4) | A módosító javaslatban szerepelnie kell a hivatkozott szöveghely megjelölésének és rövid indoklásnak is. |
| --- | --- |

(4)

A módosító javaslatban szerepelnie kell a hivatkozott szöveghely megjelölésének és rövid indoklásnak is.

| (5) | Módosító javaslat esetén a Közgyűlés általában csak a javaslat benyújtóját, egy ellene szólót és az előadót hallgatja meg. |
| --- | --- |

(5)

Módosító javaslat esetén a Közgyűlés általában csak a javaslat benyújtóját, egy ellene szólót és az előadót hallgatja meg.

| (6) | A módosító javaslat megvitatása során az előadó – a szóban forgó módosítás alkotójának egyetértésével – szóbeli javaslatot tehet kompromisszumos megoldásra, amelyről a Bizottságnak szavaznia kell. |
| --- | --- |

(6)

A módosító javaslat megvitatása során az előadó – a szóban forgó módosítás alkotójának egyetértésével – szóbeli javaslatot tehet kompromisszumos megoldásra, amelyről a Bizottságnak szavaznia kell.

| (7) | Olyan ellenvélemény esetén, amely a szekció véleményétől jelentősen eltérő álláspontot fogalmaz meg, a Vezetőtestület feladata – a szekció elnökével és az előadóval összhangban – annak eldöntése, hogy a módosító javaslat változatlan formában bizottsági vitára bocsátható-e, avagy vissza kell küldeni a szekció elé további tanulmányozás végett. |
| --- | --- |

(7)

Olyan ellenvélemény esetén, amely a szekció véleményétől jelentősen eltérő álláspontot fogalmaz meg, a Vezetőtestület feladata – a szekció elnökével és az előadóval összhangban – annak eldöntése, hogy a módosító javaslat változatlan formában bizottsági vitára bocsátható-e, avagy vissza kell küldeni a szekció elé további tanulmányozás végett.

| (8) | Adott esetben a Bizottság elnöke – az illetékes szekció elnökével és előadójával együttműködésben – javasolhatja a Bizottságnak, hogy a módosító javaslatokat úgy dolgozzák fel, hogy a végleges szöveg következetessége megmaradjon. |
| --- | --- |

(8)

Adott esetben a Bizottság elnöke – az illetékes szekció elnökével és előadójával együttműködésben – javasolhatja a Bizottságnak, hogy a módosító javaslatokat úgy dolgozzák fel, hogy a végleges szöveg következetessége megmaradjon.

52. cikk (2)

| (1) | Az elnök – akár saját kezdeményezésből, akár egy bizottsági tag kérésére – felszólíthatja a Bizottságot, hogy döntsön a felszólalások időtartamának és a felszólalók számának korlátozásáról, a tanácskozás elnapolásáról, illetve a vita lezárásáról. A vita lezárása után a szólás joga már csak a szavazás után szavazatindoklás végett és az elnök által megszabott időtartamra adható meg. |
| --- | --- |

(1)

Az elnök – akár saját kezdeményezésből, akár egy bizottsági tag kérésére – felszólíthatja a Bizottságot, hogy döntsön a felszólalások időtartamának és a felszólalók számának korlátozásáról, a tanácskozás elnapolásáról, illetve a vita lezárásáról. A vita lezárása után a szólás joga már csak a szavazás után szavazatindoklás végett és az elnök által megszabott időtartamra adható meg.

| (2) | Egy vita során bármely tag bármikor szót kérhet és kaphat a többiek előtt ügyrendi javaslat benyújtása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Egy vita során bármely tag bármikor szót kérhet és kaphat a többiek előtt ügyrendi javaslat benyújtása céljából.

53. cikk

| (1) | Az egyes plenáris ülésekről jegyzőkönyv készül, amelyet a Bizottság elé terjesztenek jóváhagyásra. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes plenáris ülésekről jegyzőkönyv készül, amelyet a Bizottság elé terjesztenek jóváhagyásra.

| (2) | A jegyzőkönyv véglegesített változatát a Bizottság elnöke és főtitkára írja alá. |
| --- | --- |

(2)

A jegyzőkönyv véglegesített változatát a Bizottság elnöke és főtitkára írja alá.

54. cikk

| (1) | A Bizottság véleménye a jogi hivatkozások megjelölése mellett indoklást, valamint a Bizottságnak a kérdés egészéről alkotott véleményét is tartalmazza. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság véleménye a jogi hivatkozások megjelölése mellett indoklást, valamint a Bizottságnak a kérdés egészéről alkotott véleményét is tartalmazza.

| (2) | A vélemény teljes szövegére leadott szavazatok eredménye a vélemény szövegének előszavában szerepel. Név szerinti szavazás esetén a szavazók nevét is meg kell adni. |
| --- | --- |

(2)

A vélemény teljes szövegére leadott szavazatok eredménye a vélemény szövegének előszavában szerepel. Név szerinti szavazás esetén a szavazók nevét is meg kell adni.

| (3) | A plenáris ülésen elutasított módosító indítványok szövege és indoklása a leadott szavazatok számának megjelölésével mellékletként csatolandó a véleményhez, ha az indítványt támogató szavazatok száma legalább az összes leadott szavazat egynegyede. Ez a feltétel az ellenvéleményekre is vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A plenáris ülésen elutasított módosító indítványok szövege és indoklása a leadott szavazatok számának megjelölésével mellékletként csatolandó a véleményhez, ha az indítványt támogató szavazatok száma legalább az összes leadott szavazat egynegyede. Ez a feltétel az ellenvéleményekre is vonatkozik.

| (4) | A Bizottság véleményéhez a szakosított szekció által készített véleménynek azok a szövegrészei is csatolandók mellékletként – a leadott szavazatok számának megjelölésével –, amelyeket a Közgyűlés által elfogadott módosító indítványok következtében végül elutasítottak, amennyiben a leadott szavazatok legalább negyede a szekció által javasolt szöveg megtartását támogatta. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság véleményéhez a szakosított szekció által készített véleménynek azok a szövegrészei is csatolandók mellékletként – a leadott szavazatok számának megjelölésével –, amelyeket a Közgyűlés által elfogadott módosító indítványok következtében végül elutasítottak, amennyiben a leadott szavazatok legalább negyede a szekció által javasolt szöveg megtartását támogatta.

| (5) | Ha a Bizottságnak a 27. cikk szerint felállított egyik Csoportja vagy a 28. cikk szerint felállított valamelyik gazdasági és társadalmi tevékenységi kategóriája a Közgyűlés elé terjesztett kérdésben eltérő, de egyöntetű álláspontot képvisel, a témában folytatott vitát ilyenkor lezáró név szerinti szavazás után ezt az álláspontot rövid nyilatkozatban megfogalmazhatják, és mellékletként a véleményhez csatolhatják. |
| --- | --- |

(5)

Ha a Bizottságnak a 27. cikk szerint felállított egyik Csoportja vagy a 28. cikk szerint felállított valamelyik gazdasági és társadalmi tevékenységi kategóriája a Közgyűlés elé terjesztett kérdésben eltérő, de egyöntetű álláspontot képvisel, a témában folytatott vitát ilyenkor lezáró név szerinti szavazás után ezt az álláspontot rövid nyilatkozatban megfogalmazhatják, és mellékletként a véleményhez csatolhatják.

55. cikk

| (1) | Az EGSZB által elfogadott véleményeket és az ülés jegyzőkönyvét átadják az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

(1)

Az EGSZB által elfogadott véleményeket és az ülés jegyzőkönyvét átadják az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak.

| (2) | A vélemények további sorsát a főtitkárság segítségével az előadó kíséri figyelemmel. |
| --- | --- |

(2)

A vélemények további sorsát a főtitkárság segítségével az előadó kíséri figyelemmel.

III. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

A szavazás módja

56. cikk

| (1) | Az érvényesen leadott szavazatok a következők: „igen”, „nem” vagy „tartózkodom”. |
| --- | --- |

(1)

Az érvényesen leadott szavazatok a következők: „igen”, „nem” vagy „tartózkodom”.

| (2) | Ha a jelen szabályzat másként nem rendelkezik, a Bizottság és szervei szövegeinek és határozatainak elfogadása a leadott „igen” és „nem” szavazatok többsége alapján történik. |
| --- | --- |

(2)

Ha a jelen szabályzat másként nem rendelkezik, a Bizottság és szervei szövegeinek és határozatainak elfogadása a leadott „igen” és „nem” szavazatok többsége alapján történik.

| (3) | A szavazatok leadása nyílt szavazással, név szerinti szavazással vagy pedig titkos szavazással történik. |
| --- | --- |

(3)

A szavazatok leadása nyílt szavazással, név szerinti szavazással vagy pedig titkos szavazással történik.

| (4) | Módosító indítványról a szavazás név szerint történik, ha a Bizottság tagjainak negyede kéri azt. Ezenkívül minden vélemény végső szövegéről név szerint történik a szavazás, ha legalább tíz tag kéri azt. |
| --- | --- |

(4)

Módosító indítványról a szavazás név szerint történik, ha a Bizottság tagjainak negyede kéri azt. Ezenkívül minden vélemény végső szövegéről név szerint történik a szavazás, ha legalább tíz tag kéri azt.

| (5) | Titkos szavazást kell tartani, ha a Bizottság tagjainak többsége kéri azt. |
| --- | --- |

(5)

Titkos szavazást kell tartani, ha a Bizottság tagjainak többsége kéri azt.

| (6) | Ha plenáris ülésen vagy szakosított szekció ülésén nyílt vagy név szerinti szavazáson az „igen” és a „nem” szavazatok száma egyenlő, az ülést vezető elnök szavazata dönt. |
| --- | --- |

(6)

Ha plenáris ülésen vagy szakosított szekció ülésén nyílt vagy név szerinti szavazáson az „igen” és a „nem” szavazatok száma egyenlő, az ülést vezető elnök szavazata dönt.

| (7) | Az a tény, hogy az előadó elfogad egy módosító indítványt, nem indokolja azt, hogy erről a módosító indítványról ne szavazzanak. |
| --- | --- |

(7)

Az a tény, hogy az előadó elfogad egy módosító indítványt, nem indokolja azt, hogy erről a módosító indítványról ne szavazzanak.

II. FEJEZET

Sürgősségi eljárás és írásbeli eljárás

57. cikk

| (1) | Amennyiben a sürgősség oka az, hogy a Tanács, az Európai Parlament vagy az Európai Bizottság határidőt szabott meg az EGSZB-nek a vélemény benyújtására, sürgősségi eljárás indítható, ha az elnök megállapítja, hogy ez szükséges ahhoz, hogy a Bizottság kellő időben el tudja fogadni a véleményét. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben a sürgősség oka az, hogy a Tanács, az Európai Parlament vagy az Európai Bizottság határidőt szabott meg az EGSZB-nek a vélemény benyújtására, sürgősségi eljárás indítható, ha az elnök megállapítja, hogy ez szükséges ahhoz, hogy a Bizottság kellő időben el tudja fogadni a véleményét.

| (2) | Amennyiben a sürgősség a Bizottság szintjén merült fel, az elnök a Vezetőtestülettel való előzetes konzultáció nélkül, azonnal meghozhat minden, a Bizottság munkájának biztosításához szükséges döntést. Az elnök a megtett intézkedésekről tájékoztatja a Vezetőtestület tagjait. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben a sürgősség a Bizottság szintjén merült fel, az elnök a Vezetőtestülettel való előzetes konzultáció nélkül, azonnal meghozhat minden, a Bizottság munkájának biztosításához szükséges döntést. Az elnök a megtett intézkedésekről tájékoztatja a Vezetőtestület tagjait.

| (3) | A sürgősségi eljárás során az elnök által hozott intézkedéseket a következő bizottsági ülésen a Bizottság elé terjesztik jóváhagyásra. |
| --- | --- |

(3)

A sürgősségi eljárás során az elnök által hozott intézkedéseket a következő bizottsági ülésen a Bizottság elé terjesztik jóváhagyásra.

58. cikk

Az EGSZB bizonyos véleményeit, amelyeket a Tanácsnak vagy az Európai Bizottságnak kötelezően ki kell kérnie, de amelyek az EGSZB részéről csak formális véleményt jelentenek, írásbeli eljárás útján is el lehet fogadni, ha a Vezetőtestület az érintett szakosított szekció javaslatára úgy dönt.

59. cikk

| (1) | Ha a sürgősség oka az, hogy valamelyik szakosított szekció számára határidőt szabtak meg, ennek elnöke a Bizottság elnökének egyetértésével és a szakosított szekció vezetőtestületével folytatott konzultáció mellett a szekció munkájának szervezésekor eltérhet a jelen szabályzatnak az ide vonatkozó rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

(1)

Ha a sürgősség oka az, hogy valamelyik szakosított szekció számára határidőt szabtak meg, ennek elnöke a Bizottság elnökének egyetértésével és a szakosított szekció vezetőtestületével folytatott konzultáció mellett a szekció munkájának szervezésekor eltérhet a jelen szabályzatnak az ide vonatkozó rendelkezéseitől.

| (2) | A sürgősségi eljárás során azokat az intézkedéseket, amelyeket egy szekció elnöke hozott, a következő ülésen a szekció elé terjesztik jóváhagyásra. |
| --- | --- |

(2)

A sürgősségi eljárás során azokat az intézkedéseket, amelyeket egy szekció elnöke hozott, a következő ülésen a szekció elé terjesztik jóváhagyásra.

III. FEJEZET

Távollét és képviselet

60. cikk

| (1) | A Bizottság minden tagjának, akit megfelelő módon meghívtak egy értekezletre, és azon nem tud részt venni, előzetesen tájékoztatnia kell távollétéről az elnököt. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság minden tagjának, akit megfelelő módon meghívtak egy értekezletre, és azon nem tud részt venni, előzetesen tájékoztatnia kell távollétéről az elnököt.

| (2) | Ha a Bizottság valamelyik tagja több mint három egymást követő plenáris ülésről távol marad anélkül, hogy képviseltetné magát, és elfogadható magyarázatot adna, az elnök a Vezetőtestülettel való tanácskozás után, és miután az érdekeltet felkérte távolmaradásának megindokolására, kérheti a Tanácstól, hogy a tag mandátumát szüntesse meg. |
| --- | --- |

(2)

Ha a Bizottság valamelyik tagja több mint három egymást követő plenáris ülésről távol marad anélkül, hogy képviseltetné magát, és elfogadható magyarázatot adna, az elnök a Vezetőtestülettel való tanácskozás után, és miután az érdekeltet felkérte távolmaradásának megindokolására, kérheti a Tanácstól, hogy a tag mandátumát szüntesse meg.

| (3) | Ha valamelyik szakosított szekció tagja több mint három egymást követő szekcióülésről maradt távol anélkül, hogy képviseltetné magát, és elfogadható magyarázatot adna, a szakosított szekció elnöke, miután az érdekeltet felkérte távolmaradásának megindokolására, utasíthatja, hogy adja át a szekcióban elfoglalt helyét egy másik tag számára. |
| --- | --- |

(3)

Ha valamelyik szakosított szekció tagja több mint három egymást követő szekcióülésről maradt távol anélkül, hogy képviseltetné magát, és elfogadható magyarázatot adna, a szakosított szekció elnöke, miután az érdekeltet felkérte távolmaradásának megindokolására, utasíthatja, hogy adja át a szekcióban elfoglalt helyét egy másik tag számára.

61. cikk

| (1) | A Bizottság minden tagja, aki egy bizottsági vagy szekcióülésen nem tud részt venni, szavazati jogát írásban átruházhatja a Bizottság vagy a szakosított szekció egy másik tagjára, miután erről az érdekelt elnököt tájékoztatta. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság minden tagja, aki egy bizottsági vagy szekcióülésen nem tud részt venni, szavazati jogát írásban átruházhatja a Bizottság vagy a szakosított szekció egy másik tagjára, miután erről az érdekelt elnököt tájékoztatta.

| (2) | Egy tag nem rendelkezhet egynél több ily módon ráruházott szavazattal a plenáris ülésen vagy a szekcióülésen. |
| --- | --- |

(2)

Egy tag nem rendelkezhet egynél több ily módon ráruházott szavazattal a plenáris ülésen vagy a szekcióülésen.

62. cikk

| (1) | A szakosított szekciók, a tanulmányozó csoportok vagy a delegációk bármelyik tagja, aki nem tud részt venni egy ülésen, amelyre megfelelő módon meghívták, az érdekelt elnök – közvetlen vagy Csoportja titkárságának a közvetítésével történő – írásos tájékoztatása után a Bizottság egy másik tagjával képviseltetheti magát az adott ülésen. |
| --- | --- |

(1)

A szakosított szekciók, a tanulmányozó csoportok vagy a delegációk bármelyik tagja, aki nem tud részt venni egy ülésen, amelyre megfelelő módon meghívták, az érdekelt elnök – közvetlen vagy Csoportja titkárságának a közvetítésével történő – írásos tájékoztatása után a Bizottság egy másik tagjával képviseltetheti magát az adott ülésen.

| (2) | A képviseleti megbízás kizárólag arra az értekezletre érvényes, amelyre vonatkozóan kiállították. |
| --- | --- |

(2)

A képviseleti megbízás kizárólag arra az értekezletre érvényes, amelyre vonatkozóan kiállították.

| (3) | Egyébiránt a tanulmányozó csoportok felállításakor a csoport minden tagja kérheti, hogy a Bizottság egy másik tagja helyettesítse. Ez a helyettesítés egy adott témakörre érvényes, a szakosított szekció e témakörben végzett tevékenység teljes időtartamára, és vissza nem vonható. |
| --- | --- |

(3)

Egyébiránt a tanulmányozó csoportok felállításakor a csoport minden tagja kérheti, hogy a Bizottság egy másik tagja helyettesítse. Ez a helyettesítés egy adott témakörre érvényes, a szakosított szekció e témakörben végzett tevékenység teljes időtartamára, és vissza nem vonható.

IV. FEJEZET

A bizottsági dokumentumok kiadása és terjesztése, az ülések nyilvánossága

63. cikk

| (1) | A Bizottság a véleményeit az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé olyan módon, ahogy azt a Tanács és az Európai Bizottság – az EGSZB vezetőtestületével folytatott konzultáció után – meghatározta. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a véleményeit az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé olyan módon, ahogy azt a Tanács és az Európai Bizottság – az EGSZB vezetőtestületével folytatott konzultáció után – meghatározta.

| (2) | A Bizottságnak, vezetőtestületének és szakosított szekcióinak a tagnévsorát, valamint minden, a tagságra vonatkozó módosítást közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság internetes honlapján. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnak, vezetőtestületének és szakosított szekcióinak a tagnévsorát, valamint minden, a tagságra vonatkozó módosítást közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság internetes honlapján.

64. cikk

| (1) | A Bizottság az EU-Szerződés (1) cikkének rendelkezéseivel összhangban biztosítja döntéseinek átláthatóságát. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az EU-Szerződés (1) cikkének rendelkezéseivel összhangban biztosítja döntéseinek átláthatóságát.

| (2) | A főtitkárnak kell meghoznia azokat a szükséges döntéseket, amelyek a nyilvánosságnak a megfelelő dokumentumokhoz való hozzáférési jogát garantálják. |
| --- | --- |

(2)

A főtitkárnak kell meghoznia azokat a szükséges döntéseket, amelyek a nyilvánosságnak a megfelelő dokumentumokhoz való hozzáférési jogát garantálják.

| (3) | Az EK-Szerződés 21. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Unió bármelyik állampolgára az EU valamelyik hivatalos nyelvén írásban fordulhat a Bizottsághoz, és ugyanazon a nyelven megfogalmazott választ kell kapnia. |
| --- | --- |

(3)

Az EK-Szerződés 21. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Unió bármelyik állampolgára az EU valamelyik hivatalos nyelvén írásban fordulhat a Bizottsághoz, és ugyanazon a nyelven megfogalmazott választ kell kapnia.

65. cikk

| (1) | A Bizottság plenáris ülései és a szakosított szekciók ülései nyilvánosak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság plenáris ülései és a szakosított szekciók ülései nyilvánosak.

| (2) | A Bizottság döntése alapján az érintett intézmény vagy szerv kérésére vagy a Vezetőtestület javaslatára bizonyos, a tanácsadói munkát nem érintő vitákat bizalmasnak lehet nyilvánítani. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság döntése alapján az érintett intézmény vagy szerv kérésére vagy a Vezetőtestület javaslatára bizonyos, a tanácsadói munkát nem érintő vitákat bizalmasnak lehet nyilvánítani.

| (3) | A többi ülés nem nyilvános. |
| --- | --- |

(3)

A többi ülés nem nyilvános.

66. cikk

| (1) | Az európai intézmények tagjai részt vehetnek a Bizottság és szervei értekezletein, és ott felszólalhatnak. |
| --- | --- |

(1)

Az európai intézmények tagjai részt vehetnek a Bizottság és szervei értekezletein, és ott felszólalhatnak.

| (2) | Más szervek tagjait, valamint ezen szervek és az intézmények megfelelően felhatalmazott köztisztviselőit fel lehet kérni arra, hogy az üléseken vegyenek részt, ott felszólaljanak, vagy az értekezlet elnökének irányítása alatt kérdésekre válaszoljanak. |
| --- | --- |

(2)

Más szervek tagjait, valamint ezen szervek és az intézmények megfelelően felhatalmazott köztisztviselőit fel lehet kérni arra, hogy az üléseken vegyenek részt, ott felszólaljanak, vagy az értekezlet elnökének irányítása alatt kérdésekre válaszoljanak.

V. FEJEZET

Tagok és quaestorok címei, kiváltságai, mentességei és rendtartása

67. cikk

| (1) | A Bizottság tagjainak megnevezése: „az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tanácsosa”. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság tagjainak megnevezése: „az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tanácsosa”.

| (2) | A Szerződéshez csatolt 1965. április 8-i, az Európai Közösség kiváltságairól és mentességéről szóló jegyzőkönyv IV. fejezetének 11. cikkében levő rendelkezések az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaira is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződéshez csatolt 1965. április 8-i, az Európai Közösség kiváltságairól és mentességéről szóló jegyzőkönyv IV. fejezetének 11. cikkében levő rendelkezések az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaira is vonatkoznak.

68. cikk

| (1) | A tagok rendtartása a Bizottság tagjainak jogait és kötelezettségeit, valamint a tevékenységüket, illetve az intézménnyel és annak részlegeivel való kapcsolatukat meghatározó szabályokat tartalmazza. |
| --- | --- |

(1)

A tagok rendtartása a Bizottság tagjainak jogait és kötelezettségeit, valamint a tevékenységüket, illetve az intézménnyel és annak részlegeivel való kapcsolatukat meghatározó szabályokat tartalmazza.

| (2) | Meghatározza továbbá azokat az intézkedéseket, amelyeket a működési szabályzat és a rendtartás be nem tartása esetén meg lehet hozni. |
| --- | --- |

(2)

Meghatározza továbbá azokat az intézkedéseket, amelyeket a működési szabályzat és a rendtartás be nem tartása esetén meg lehet hozni.

69. cikk

A Közgyűlés a Vezetőtestület javaslatára minden kétéves időszakra megválaszt három tagot, akiknek a Bizottság szervezetén belül más állandó megbízatása nincsen. Ők alkotják a quaestorok testületét, és az alábbi feladatokat látják el:

| a) | figyelemmel kísérik a tagok rendtartását és gondoskodnak annak megfelelő végrehajtásáról; |
| --- | --- |

a)

figyelemmel kísérik a tagok rendtartását és gondoskodnak annak megfelelő végrehajtásáról;

| b) | olyan javaslatokat dolgoznak ki, amelyek alkalmasak a tagok rendtartásának tökéletesítésére és továbbfejlesztésére; |
| --- | --- |

b)

olyan javaslatokat dolgoznak ki, amelyek alkalmasak a tagok rendtartásának tökéletesítésére és továbbfejlesztésére;

| c) | a megfelelő intézkedések megtételével igyekeznek megoldani a tagok rendtartásának végrehajtásából eredő esetleges kétes vagy konfliktushelyzeteket; |
| --- | --- |

c)

a megfelelő intézkedések megtételével igyekeznek megoldani a tagok rendtartásának végrehajtásából eredő esetleges kétes vagy konfliktushelyzeteket;

| d) | a tagok rendtartásának alkalmazását illetően biztosítják a Bizottság tagjai és a főtitkárság közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

d)

a tagok rendtartásának alkalmazását illetően biztosítják a Bizottság tagjai és a főtitkárság közötti kapcsolatot.

VI. FEJEZET

A tagok mandátumának megszűnése, összeférhetetlenségek

70. cikk

| (1) | A Bizottság tagjainak mandátuma akkor jár le, amikor a Bizottság tisztújításakor a Tanács által rögzített négyéves időszak véget ér. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság tagjainak mandátuma akkor jár le, amikor a Bizottság tisztújításakor a Tanács által rögzített négyéves időszak véget ér.

| (2) | A Bizottság egyes tagjainak mandátuma megszűnik lemondással, elbocsátással, elhalálozással, vis major vagy a tisztségek összeférhetetlensége esetén. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság egyes tagjainak mandátuma megszűnik lemondással, elbocsátással, elhalálozással, vis major vagy a tisztségek összeférhetetlensége esetén.

| (3) | A bizottsági tagság összeférhetetlen a kormánytagsággal, a parlamenti tagsággal, a Közösség valamely intézményének tagságával, a Régiók Bizottsága tagságával, az Európai Beruházási Bank igazgatótanácsának tagságával és a Közösségben végzett köztisztviselői vagy közalkalmazotti munkával. |
| --- | --- |

(3)

A bizottsági tagság összeférhetetlen a kormánytagsággal, a parlamenti tagsággal, a Közösség valamely intézményének tagságával, a Régiók Bizottsága tagságával, az Európai Beruházási Bank igazgatótanácsának tagságával és a Közösségben végzett köztisztviselői vagy közalkalmazotti munkával.

| (4) | A lemondást írásban kell benyújtani, a Bizottság elnökének címezve. |
| --- | --- |

(4)

A lemondást írásban kell benyújtani, a Bizottság elnökének címezve.

| (5) | Az elbocsátás feltételeit a 60. cikk (2) bekezdése tartalmazza. Ilyen esetben, ha a Tanács a mandátum megszüntetéséről dönt, eljárást kezdeményez új tag állítására. |
| --- | --- |

(5)

Az elbocsátás feltételeit a 60. cikk (2) bekezdése tartalmazza. Ilyen esetben, ha a Tanács a mandátum megszüntetéséről dönt, eljárást kezdeményez új tag állítására.

| (6) | Lemondás, elhalálozás, vis major vagy tisztségi összeférhetetlenség esetén a Bizottság elnöke jelzi azt a Tanácsnak, amely megállapítja az üresedést, és elindítja az új tag állítására irányuló eljárást. Ugyanakkor lemondás esetén a mandátumáról lemondó tag mindaddig hivatalában marad, amíg a helyébe lépő tag kinevezése hatályba nem lép, kivéve ha a mandátumáról lemondó tag ezt másképpen nem jelzi. |
| --- | --- |

(6)

Lemondás, elhalálozás, vis major vagy tisztségi összeférhetetlenség esetén a Bizottság elnöke jelzi azt a Tanácsnak, amely megállapítja az üresedést, és elindítja az új tag állítására irányuló eljárást. Ugyanakkor lemondás esetén a mandátumáról lemondó tag mindaddig hivatalában marad, amíg a helyébe lépő tag kinevezése hatályba nem lép, kivéve ha a mandátumáról lemondó tag ezt másképpen nem jelzi.

| (7) | A jelen cikk második bekezdésében meghatározott minden esetben az új tagot a mandátum fennmaradó időtartamára nevezik ki. |
| --- | --- |

(7)

A jelen cikk második bekezdésében meghatározott minden esetben az új tagot a mandátum fennmaradó időtartamára nevezik ki.

VII. FEJEZET

A Bizottság igazgatása

71. cikk

| (1) | A Bizottságot munkájában a titkárság segíti a főtitkár irányításával, aki a Vezetőtestületet képviselő elnök felügyelete alatt gyakorolja a tevékenységét. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságot munkájában a titkárság segíti a főtitkár irányításával, aki a Vezetőtestületet képviselő elnök felügyelete alatt gyakorolja a tevékenységét.

| (2) | A főtitkár tanácsadói minőségben részt vesz a Vezetőtestület értekezletein, és ő vezeti azok jegyzőkönyvét. |
| --- | --- |

(2)

A főtitkár tanácsadói minőségben részt vesz a Vezetőtestület értekezletein, és ő vezeti azok jegyzőkönyvét.

| (3) | A főtitkár a Vezetőtestület előtt ünnepélyes esküt tesz, hogy feladatát teljes pártatlansággal és lelkiismeretesen fogja ellátni. |
| --- | --- |

(3)

A főtitkár a Vezetőtestület előtt ünnepélyes esküt tesz, hogy feladatát teljes pártatlansággal és lelkiismeretesen fogja ellátni.

| (4) | A főtitkár felelős a Közgyűlés, a Vezetőtestület és az elnök által hozott döntéseknek a jelen szabályzatban foglaltak szerint történő végrehajtásáért, továbbá az adminisztratív, szervezési, valamint személyzeti kérdésekkel kapcsolatban háromhavonta írásos jelentést készít az elnök számára a meghozott vagy tervezett intézkedésekről és kritériumokról. |
| --- | --- |

(4)

A főtitkár felelős a Közgyűlés, a Vezetőtestület és az elnök által hozott döntéseknek a jelen szabályzatban foglaltak szerint történő végrehajtásáért, továbbá az adminisztratív, szervezési, valamint személyzeti kérdésekkel kapcsolatban háromhavonta írásos jelentést készít az elnök számára a meghozott vagy tervezett intézkedésekről és kritériumokról.

| (5) | A főtitkár az elnök által meghatározott korlátozásokkal átruházhatja a hatáskörét. |
| --- | --- |

(5)

A főtitkár az elnök által meghatározott korlátozásokkal átruházhatja a hatáskörét.

| (6) | A Vezetőtestület a főtitkár javaslatára a főtitkárság szervezeti tervét úgy határozza meg, hogy az képes legyen biztosítani a Bizottság és szervei működését, és segíteni annak tagjait hivatali megbízatásuk gyakorlásában, különösen az ülések lebonyolításában és a vélemények kidolgozásában. |
| --- | --- |

(6)

A Vezetőtestület a főtitkár javaslatára a főtitkárság szervezeti tervét úgy határozza meg, hogy az képes legyen biztosítani a Bizottság és szervei működését, és segíteni annak tagjait hivatali megbízatásuk gyakorlásában, különösen az ülések lebonyolításában és a vélemények kidolgozásában.

72. cikk (2)

| (1) | A Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata által biztosított kinevezési jogkörrel rendelkeznek:






  — | a főtitkárt illetően a Vezetőtestület, |
| --- | --- | --- |

(1)

A Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata által biztosított kinevezési jogkörrel rendelkeznek:

—

a főtitkárt illetően a Vezetőtestület,

| — | AD16-os, AD15-ös és AD14-es besorolású tisztviselőket illetően – a személyzeti szabályzat 13., 29., 30., 31., 32., 40., 41., 49., 50., 51., 78. és a 90. cikkének (1) bekezdésének alkalmazása esetén, a főtitkár javaslata alapján – a Vezetőtestület; a személyzeti szabályzat egyéb rendelkezéseinek (ideértve a 90. cikk (2) bekezdését is) alkalmazása esetén pedig – a főtitkár javaslata alapján – az elnök, |
| --- | --- |

—

AD16-os, AD15-ös és AD14-es besorolású tisztviselőket illetően – a személyzeti szabályzat 13., 29., 30., 31., 32., 40., 41., 49., 50., 51., 78. és a 90. cikkének (1) bekezdésének alkalmazása esetén, a főtitkár javaslata alapján – a Vezetőtestület; a személyzeti szabályzat egyéb rendelkezéseinek (ideértve a 90. cikk (2) bekezdését is) alkalmazása esetén pedig – a főtitkár javaslata alapján – az elnök,

| — | az AD13-as, AD12-es és AD11-es besorolású tisztviselőket illetően – a főtitkár javaslata alapján – az elnök, |
| --- | --- |

—

az AD13-as, AD12-es és AD11-es besorolású tisztviselőket illetően – a főtitkár javaslata alapján – az elnök,

| — | az AD-besorolás más előmeneteli fokozataiba és az AST-besorolás minden fokozatába tartozó tisztviselőket illetően a főtitkár. |
| --- | --- |

—

az AD-besorolás más előmeneteli fokozataiba és az AST-besorolás minden fokozatába tartozó tisztviselőket illetően a főtitkár.

| (2) | A Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (EAAF) által biztosított munkaszerződés-kötési jogkörrel rendelkeznek:






  — | az AD16-os, AD15-ös és AD14-es besorolású, határozott idejű szerződéssel rendelkező alkalmazottakat illetően és az EAAF 11., 17., 33. és 48. cikkének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – a Vezetőtestület; az EAAF többi rendelkezésének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – az elnök, |
| --- | --- | --- |

(2)

A Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (EAAF) által biztosított munkaszerződés-kötési jogkörrel rendelkeznek:

—

az AD16-os, AD15-ös és AD14-es besorolású, határozott idejű szerződéssel rendelkező alkalmazottakat illetően és az EAAF 11., 17., 33. és 48. cikkének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – a Vezetőtestület; az EAAF többi rendelkezésének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – az elnök,

| — | az AD13-as, AD12-es és AD11-es besorolású, határozott idejű szerződéssel rendelkező alkalmazottakat illetően – a főtitkár javaslata alapján – az elnök, |
| --- | --- |

—

az AD13-as, AD12-es és AD11-es besorolású, határozott idejű szerződéssel rendelkező alkalmazottakat illetően – a főtitkár javaslata alapján – az elnök,

| — | a tisztviselői (AD) besorolás más fokozataiba, valamint a munkatársi (AST) besorolásba tartozó, határozott idejű szerződéssel rendelkező alkalmazottakat illetően a főtitkár, |
| --- | --- |

—

a tisztviselői (AD) besorolás más fokozataiba, valamint a munkatársi (AST) besorolásba tartozó, határozott idejű szerződéssel rendelkező alkalmazottakat illetően a főtitkár,

| — | a különleges tanácsadók, segédmunkatársak, szerződéses és helyi alkalmazottakat illetően a főtitkár. |
| --- | --- |

—

a különleges tanácsadók, segédmunkatársak, szerződéses és helyi alkalmazottakat illetően a főtitkár.

| (3) | Az elnök gyakorolja azokat a hatásköröket, amelyeket a személyzeti szabályzat 110. cikke biztosított az intézmény számára a személyzeti szabályzatot és az intézmények közös megegyezéssel elfogadott szabályozásait megvalósító általános rendelkezések végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

Az elnök gyakorolja azokat a hatásköröket, amelyeket a személyzeti szabályzat 110. cikke biztosított az intézmény számára a személyzeti szabályzatot és az intézmények közös megegyezéssel elfogadott szabályozásait megvalósító általános rendelkezések végrehajtása tekintetében.

| (4) | A Vezetőtestület, az elnök és a főtitkár a jelen cikkben rábízott hatáskörét átruházhatja. |
| --- | --- |

(4)

A Vezetőtestület, az elnök és a főtitkár a jelen cikkben rábízott hatáskörét átruházhatja.

| (5) | A 72. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott átruházási döntésekben szerepelnie kell az átruházott hatáskör hatályának, korlátainak és időtartamának, valamint annak, hogy az így átruházott hatáskör átruházható-e újabb személyekre. |
| --- | --- |

(5)

A 72. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott átruházási döntésekben szerepelnie kell az átruházott hatáskör hatályának, korlátainak és időtartamának, valamint annak, hogy az így átruházott hatáskör átruházható-e újabb személyekre.

73. cikk

| (1) | Az elnöknek külön titkársága van. |
| --- | --- |

(1)

Az elnöknek külön titkársága van.

| (2) | E titkárság alkalmazottait a költségvetés keretein belül határozott időre szóló munkaszerződéssel veszik fel. A munkaszerződések aláírására jogosult hatósági jogkört az elnök gyakorolja. |
| --- | --- |

(2)

E titkárság alkalmazottait a költségvetés keretein belül határozott időre szóló munkaszerződéssel veszik fel. A munkaszerződések aláírására jogosult hatósági jogkört az elnök gyakorolja.

74. cikk

| (1) | A főtitkár minden év június 1-je előtt benyújtja a Vezetőtestületnek a Bizottság kiadási és bevételi előirányzatainak a következő költségvetési évre vonatkozó kimutatástervezetét. A Vezetőtestület elkészíti a Bizottság kiadási és bevételi előirányzatainak kimutatását. Ezt a kimutatást az Európai Közösség pénzügyi szabályzatában meghatározott eljárási módot és határidőket betartva köteles benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

A főtitkár minden év június 1-je előtt benyújtja a Vezetőtestületnek a Bizottság kiadási és bevételi előirányzatainak a következő költségvetési évre vonatkozó kimutatástervezetét. A Vezetőtestület elkészíti a Bizottság kiadási és bevételi előirányzatainak kimutatását. Ezt a kimutatást az Európai Közösség pénzügyi szabályzatában meghatározott eljárási módot és határidőket betartva köteles benyújtani.

| (2) | A Bizottság elnöke a pénzügyi szabályzat előírásainak keretei között hajtja vagy hajtatja végre a kiadási és bevételi kimutatásban foglaltakat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság elnöke a pénzügyi szabályzat előírásainak keretei között hajtja vagy hajtatja végre a kiadási és bevételi kimutatásban foglaltakat.

75. cikk

A Bizottságnak szánt leveleket az elnöknek vagy a főtitkárnak kell címezni.

VIII. FEJEZET

Általános rendelkezések

76. cikk

A jelen működési szabályzatban a tisztségekre és megbízatásokra vonatkozó kifejezések nőkre és férfiakra egyaránt értendők.

77. cikk

| (1) | A jelen szabályzat felülvizsgálatához a Bizottság abszolút többséggel meghozott döntése szükséges. |
| --- | --- |

(1)

A jelen szabályzat felülvizsgálatához a Bizottság abszolút többséggel meghozott döntése szükséges.

| (2) | A működési szabályzat felülvizsgálatához a Bizottság úgynevezett működési szabályzati bizottságot állít fel. A Bizottság főelőadót nevez ki, akinek feladata az új szabályzat tervezetének elkészítése. |
| --- | --- |

(2)

A működési szabályzat felülvizsgálatához a Bizottság úgynevezett működési szabályzati bizottságot állít fel. A Bizottság főelőadót nevez ki, akinek feladata az új szabályzat tervezetének elkészítése.

| (3) | Az új működési szabályzat hatálybalépésének időpontját a Bizottság a szabályzat elfogadásakor határozza meg. |
| --- | --- |

(3)

Az új működési szabályzat hatálybalépésének időpontját a Bizottság a szabályzat elfogadásakor határozza meg.

78. cikk

A jelen működési szabályzat a Bizottság tagjainak abszolút többsége által történő elfogadását követő hónap első napján lép hatályba.

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/40

---

A TANÁCS 2004/789/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2004. november 22-én)

az Európai Uniónak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő Rendőri Missziója meghosszabbításáról (EUPOL PROXIMA)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 14. cikkére, 25. cikke harmadik bekezdésére, 26. cikkére és 28. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az ohridi keretmegállapodás értelmében az Unió hozzájárulása tágabb megközelítésen alapul, tevékenységei – az intézményfejlesztő programokat és a kölcsönösen támogató és megerősítő jellegű rendőri tevékenységeket is beleértve – a jogállamiság valamennyi vonatkozására kiterjednek. Az Unió, többek között a Közösség CARDS-rendelet keretében folytatott intézményfejlesztő programjai által is támogatott tevékenységei hozzájárulnak majd az átfogó béketeremtéshez Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén, valamint az Unió térségben folytatott általános politikájának eredményeihez, azaz a stabilizációs és társulási folyamathoz. |
| --- | --- |

(1)

Az ohridi keretmegállapodás értelmében az Unió hozzájárulása tágabb megközelítésen alapul, tevékenységei – az intézményfejlesztő programokat és a kölcsönösen támogató és megerősítő jellegű rendőri tevékenységeket is beleértve – a jogállamiság valamennyi vonatkozására kiterjednek. Az Unió, többek között a Közösség CARDS-rendelet keretében folytatott intézményfejlesztő programjai által is támogatott tevékenységei hozzájárulnak majd az átfogó béketeremtéshez Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén, valamint az Unió térségben folytatott általános politikájának eredményeihez, azaz a stabilizációs és társulási folyamathoz.

| (2) | Az Unió kinevezte az Európai Unió különleges képviselőjét (EUKK), hogy hozzájáruljon a békés politikai folyamat megszilárdításához és az ohridi keretmegállapodás teljeskörű végrehajtásához, segítse biztosítani az EU külpolitikai fellépésének egységességét, valamint a nemzetközi közösség az említett keretmegállapodás rendelkezéseinek végrehajtására és fenntarthatóságára irányuló erőfeszítéseinek összehangolását. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió kinevezte az Európai Unió különleges képviselőjét (EUKK), hogy hozzájáruljon a békés politikai folyamat megszilárdításához és az ohridi keretmegállapodás teljeskörű végrehajtásához, segítse biztosítani az EU külpolitikai fellépésének egységességét, valamint a nemzetközi közösség az említett keretmegállapodás rendelkezéseinek végrehajtására és fenntarthatóságára irányuló erőfeszítéseinek összehangolását.

| (3) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2001. szeptember 26-án elfogadott 1371.(2001) számú határozata üdvözli az ohridi keretmegállapodást, és támogatja annak – többek között – az EU erőfeszítései révén történő teljeskörű végrehajtását. |
| --- | --- |

(3)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2001. szeptember 26-án elfogadott 1371.(2001) számú határozata üdvözli az ohridi keretmegállapodást, és támogatja annak – többek között – az EU erőfeszítései révén történő teljeskörű végrehajtását.

| (4) | Az EU Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban tett politikai erőfeszítéseinek és erőforrásainak jelentős ráfordítása révén elért számottevő eredményei megőrzése érdekében, illetve azokra építve növelte szerepét a rendfenntartásban, hogy még inkább hozzájáruljon a stabil és biztonságos környezet megteremtéséhez annak érdekében, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormánya számára az ohridi keretmegállapodás végrehajtását lehetővé tegye. |
| --- | --- |

(4)

Az EU Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban tett politikai erőfeszítéseinek és erőforrásainak jelentős ráfordítása révén elért számottevő eredményei megőrzése érdekében, illetve azokra építve növelte szerepét a rendfenntartásban, hogy még inkább hozzájáruljon a stabil és biztonságos környezet megteremtéséhez annak érdekében, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormánya számára az ohridi keretmegállapodás végrehajtását lehetővé tegye.

| (5) | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság biztonsági helyzete a 2001-es konfliktus óta folyamatosan javult. 2004-ben a stabilitás még tovább erősödött. Lépések történtek az ohridi keretmegállapodás kulcsfontosságú reformjainak előkészítése és végrehajtása terén, valamint erőfeszítésekre került sor egyéb elsőbbséget élvező reformok kezelése vonatkozásában, beleértve a jogállamiság területét. Nem zárható ki ugyanakkor a biztonsági helyzet romlásának veszélye, aminek komoly káros következményei lehetnek a nemzetközi biztonságra is. Az EU politikai erőfeszítéseinek és erőforrásainak további biztosítása hozzájárul mind az ország, mind a térség stabilitásának megszilárdításához. |
| --- | --- |

(5)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság biztonsági helyzete a 2001-es konfliktus óta folyamatosan javult. 2004-ben a stabilitás még tovább erősödött. Lépések történtek az ohridi keretmegállapodás kulcsfontosságú reformjainak előkészítése és végrehajtása terén, valamint erőfeszítésekre került sor egyéb elsőbbséget élvező reformok kezelése vonatkozásában, beleértve a jogállamiság területét. Nem zárható ki ugyanakkor a biztonsági helyzet romlásának veszélye, aminek komoly káros következményei lehetnek a nemzetközi biztonságra is. Az EU politikai erőfeszítéseinek és erőforrásainak további biztosítása hozzájárul mind az ország, mind a térség stabilitásának megszilárdításához.

| (6) | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hatóságai 2003. szeptember 16-án felkérték az EU-t, hogy terjessze ki a rendfenntartásban játszott szerepét és telepítse az EU Rendőri Misszióját (EUPOL PROXIMA). |
| --- | --- |

(6)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hatóságai 2003. szeptember 16-án felkérték az EU-t, hogy terjessze ki a rendfenntartásban játszott szerepét és telepítse az EU Rendőri Misszióját (EUPOL PROXIMA).

| (7) | A 2003. szeptember 29-i 2003/681/KKBP tanácsi együttes fellépés (1) a 2003. december 15-től2004. december 14-ig terjedő 12 hónapos időszakra létrehozta az EUPOL PROXIMÁT. |
| --- | --- |

(7)

A 2003. szeptember 29-i 2003/681/KKBP tanácsi együttes fellépés (1) a 2003. december 15-től2004. december 14-ig terjedő 12 hónapos időszakra létrehozta az EUPOL PROXIMÁT.

| (8) | 2004. október 1-jén Hari Kostov, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság miniszterelnöke levelet küldött a főtitkárnak/főképviselőnek, és felkérve az Európai Uniót, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az EUPOL PROXIMA jelenlegi mandátumának 2004. december 14-i lejártát követő további 12 hónappal történő meghosszabbítása érdekében. |
| --- | --- |

(8)

2004. október 1-jén Hari Kostov, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság miniszterelnöke levelet küldött a főtitkárnak/főképviselőnek, és felkérve az Európai Uniót, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az EUPOL PROXIMA jelenlegi mandátumának 2004. december 14-i lejártát követő további 12 hónappal történő meghosszabbítása érdekében.

| (9) | 2004. október 11-én a Tanács, tudomásul véve az elért haladást, megállapodott az EUPOL PROXIMA jelenlegi mandátumának 2004. december 14-i lejártát követő további 12 hónappal történő meghosszabbításáról. A Tanács megállapodott abban is, hogy a meghosszabbított misszió célkitűzése egy európai rendőri szabványokon alapuló hatékony és szakképzett rendőri szolgálat kifejlesztésének további támogatása lesz. Az Európai Unió szkopjei különleges képviselőjének irányítása alatt és a fogadó ország kormányának hatóságaival partnerségben, az EU rendőri szakértői továbbra is figyelemmel kísérik, illetve útmutatással és tanácsokkal segítik az ország rendőrségét, a közép- és a felsővezetésre összpontosítva, ezáltal hozzájárulva a szervezett bűnözés elleni hatékonyabb küzdelemhez, a rendőrökbe vetett közbizalom további elősegítéséhez, a közrend megerősítéséhez, valamint a határmenti rendőri szolgálat létrehozásának támogatásához. |
| --- | --- |

(9)

2004. október 11-én a Tanács, tudomásul véve az elért haladást, megállapodott az EUPOL PROXIMA jelenlegi mandátumának 2004. december 14-i lejártát követő további 12 hónappal történő meghosszabbításáról. A Tanács megállapodott abban is, hogy a meghosszabbított misszió célkitűzése egy európai rendőri szabványokon alapuló hatékony és szakképzett rendőri szolgálat kifejlesztésének további támogatása lesz. Az Európai Unió szkopjei különleges képviselőjének irányítása alatt és a fogadó ország kormányának hatóságaival partnerségben, az EU rendőri szakértői továbbra is figyelemmel kísérik, illetve útmutatással és tanácsokkal segítik az ország rendőrségét, a közép- és a felsővezetésre összpontosítva, ezáltal hozzájárulva a szervezett bűnözés elleni hatékonyabb küzdelemhez, a rendőrökbe vetett közbizalom további elősegítéséhez, a közrend megerősítéséhez, valamint a határmenti rendőri szolgálat létrehozásának támogatásához.

| (10) | A Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) kell gyakorolnia az EUPOL PROXIMA politikai ellenőrzését, és biztosítania annak stratégiai irányítását, valamint meghoznia a vonatkozó határozatokat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz) 25. cikke harmadik albekezdésével összhangban. A PBB-t rendszeresen tájékoztatni kell a misszióval kapcsolatos valamennyi szempontról, beleértve az EUKK, illetve adott esetben a misszióvezető/rendőrbiztos közléseit. |
| --- | --- |

(10)

A Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) kell gyakorolnia az EUPOL PROXIMA politikai ellenőrzését, és biztosítania annak stratégiai irányítását, valamint meghoznia a vonatkozó határozatokat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz) 25. cikke harmadik albekezdésével összhangban. A PBB-t rendszeresen tájékoztatni kell a misszióval kapcsolatos valamennyi szempontról, beleértve az EUKK, illetve adott esetben a misszióvezető/rendőrbiztos közléseit.

| (11) | Az Európai Tanács 2000. december 7–9-i nizzai ülése iránymutatásainak megfelelően ez az együttes fellépés az EUSz 18. és 26. cikkével összhangban meghatározza a főtitkár/főképviselő szerepét a PBB által az EUSz 25. cikke alapján gyakorolt politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás körébe tartozó intézkedések végrehajtása terén. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Tanács 2000. december 7–9-i nizzai ülése iránymutatásainak megfelelően ez az együttes fellépés az EUSz 18. és 26. cikkével összhangban meghatározza a főtitkár/főképviselő szerepét a PBB által az EUSz 25. cikke alapján gyakorolt politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás körébe tartozó intézkedések végrehajtása terén.

| (12) | Az Európai Tanács nizzai ülésén megállapított iránymutatások értelmében harmadik államok részt vehetnek a műveletben. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Tanács nizzai ülésén megállapított iránymutatások értelmében harmadik államok részt vehetnek a műveletben.

| (13) | AZ EUSz 14. cikkének (1) bekezdés értelmében meg kell jelölni egy pénzügyi referenciaösszeget az együttes fellépés végrehajtásának teljes időtartamára; a közösségi költségvetésből finanszírozandó összegek megjelölése a jogalkotó hatóság akaratát fejezi ki, és ez függ az adott költségvetési évre vállalt előirányzatok rendelkezésre állásától, |
| --- | --- |

(13)

AZ EUSz 14. cikkének (1) bekezdés értelmében meg kell jelölni egy pénzügyi referenciaösszeget az együttes fellépés végrehajtásának teljes időtartamára; a közösségi költségvetésből finanszírozandó összegek megjelölése a jogalkotó hatóság akaratát fejezi ki, és ez függ az adott költségvetési évre vállalt előirányzatok rendelkezésre állásától,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Feladat

(1)   Az Európai Unió meghosszabbítja az Európai Uniónak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő Rendőri Misszióját (EUPOL PROXIMA) a 2004. december 15-től2005. december 14-ig terjedő időszakra.

(2)   Az EUPOL PROXIMA a 3. cikkben meghatározott megbízatásban szereplő céloknak és más rendelkezéseknek megfelelően tevékenykedik.

2. cikk

A hosszabbítás megtervezése

(1)   A misszió meghosszabbításának előkészítésekor a rendőri misszió jelenlegi vezetője a misszión belül munkacsoportot állít fel, amely a misszió szükségleteiből eredő feladatok ellátásához szükséges személyi állományból áll.

(2)   A tervezési szakasz egyik alapvető feladataként átfogó kockázatfelmérést kell végezni, amely a szükség esetén naprakésszé tehető.

(3)   A misszió jelenlegi vezetője a Tanács által elfogadott műveleti koncepció (CONOPS) alapján, illetve a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) által biztosított iránymutatás alapján elkészíti a felülvizsgált műveleti tervet (OPLAN), és kidolgozza az EUPOL PROXIMA meghosszabbításának megvalósításához szükséges valamennyi technikai eszközt. A felülvizsgált műveleti terv figyelembe veszi az átfogó kockázatfelmérés eredményét.

(4)   A misszió meghosszabbításának előkészítésekor, beleértve a felülvizsgált műveleti terv elkészítését is, a misszió jelenlegi vezetője Szkopjéban szükség szerint konzultál és együttműködik az Európai Bizottság rendőrségi reformtervével és az EBESZ-szel.

3. cikk

Megbízatás

Az ohridi keretmegállapodás célkitűzéseinek megfelelően, a megfelelő hatóságokkal való szoros együttműködésben és a jogállamiság érdekében a tevékenység tágabb megközelítése keretében teljes mértékben együttműködve, és a Közösség által folytatott intézményfejlesztést, valamint az EBESZ és a kétoldalú programok munkáját kiegészítve, az EUPOL PROXIMA továbbra is felügyeli, illetve útmutatással és tanácsokkal segíti az ország rendőrségét, a közép- és a felsővezetésre összpontosítva, ezáltal – szükség szerint – továbbra is támogatva az alábbi tevékenységeket:

| — | a jog és a rend megszilárdítása, beleértve a szervezett bűnözés elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

—

a jog és a rend megszilárdítása, beleértve a szervezett bűnözés elleni küzdelmet;

| — | az átfogó belügyminisztériumi reform gyakorlati végrehajtása, beleértve a rendőrséget is; |
| --- | --- |

—

az átfogó belügyminisztériumi reform gyakorlati végrehajtása, beleértve a rendőrséget is;

| — | műveleti átmenet a határrendészet irányába, illetve e határrendészet felállítása az EU-nak az egységes határfelügyelet ösztönzését szolgáló tágabb erőfeszítéseinek részeként; |
| --- | --- |

—

műveleti átmenet a határrendészet irányába, illetve e határrendészet felállítása az EU-nak az egységes határfelügyelet ösztönzését szolgáló tágabb erőfeszítéseinek részeként;

| — | a helyi rendőrség bizalomépítő tevékenysége a lakosság körében; |
| --- | --- |

—

a helyi rendőrség bizalomépítő tevékenysége a lakosság körében;

| — | a szomszéd államokkal folytatott fokozott együttműködés megerősítése rendőri területen. |
| --- | --- |

—

a szomszéd államokkal folytatott fokozott együttműködés megerősítése rendőri területen.

4. cikk

Szervezeti felépítés

Az EUPOL PROXIMA elvben az alábbiaknak megfelelően épül fel:

| a) | szkopjei központ, amely a misszióvezetőből/rendőrbiztosból és a felülvizsgált műveleti tervben meghatározott állományból áll; |
| --- | --- |

a)

szkopjei központ, amely a misszióvezetőből/rendőrbiztosból és a felülvizsgált műveleti tervben meghatározott állományból áll;

| b) | egy belügyminisztériumi szintű, központi állomáshelyű egység, |
| --- | --- |

b)

egy belügyminisztériumi szintű, központi állomáshelyű egység,

| c) | a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén megfelelő szinteken elhelyezett egységek. |
| --- | --- |

c)

a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén megfelelő szinteken elhelyezett egységek.

5. cikk

Misszióvezető/rendőrbiztos

(1)   A misszióvezető/rendőrbiztos gyakorolja a műveleti ellenőrzést az EUPOL PROXIMA felett, és ellátja az EUPOL PROXIMA tevékenységének napi irányítását.

(2)   A misszióvezető/rendőrbiztos szerződést ír alá a Bizottsággal.

(3)   Valamennyi rendőr teljes mértékben az illetékes nemzeti hatóság parancsnoksága alatt marad. A nemzeti hatóságok a műveleti ellenőrzést az EUPOL PROXIMA vezetőjére ruházzák át.

(4)   A misszióvezető/rendőrbiztos felelős az állományt érintő fegyelmi kérdésekben. Az állomány kiküldött tagjait illetően fegyelmi eljárást a nemzeti vagy az EU megfelelő hatósága gyakorolhat.

6. cikk

Állomány

(1)   Az EUPOL PROXIMA állománya létszámának és szakértelmének összhangban kell lennie a 3. cikkben meghirdetett célkitűzésekkel és a 4. cikkben megállapított szervezeti felépítéssel.

(2)   A rendőröket a tagállamok rendelik ki. Minden tagállam viseli az általa kirendelt rendőrökkel kapcsolatos költségeket, beleértve a fizetést, az orvosi ellátást, a napidíjon felüli juttatásokat, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságba be-, illetve az onnan történő kiutazás költségeit.

(3)   Az EUPOL PROXIMA szükség szerint szerződéses alapon alkalmaz nemzetközi és helyi polgári személyzetet.

(4)   Szükség esetén részt vevő államok vagy közösségi intézmények is kirendelhetnek nemzetközi polgári személyzetet. Az egyes részt vevő tagállamok, illetve a közösségi intézmények viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, beleértve a fizetést, az orvosi ellátást, a napidíjon felüli juttatásokat, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságba be-, illetve az onnan történő kiutazás költségeit.

7. cikk

Szolgálati út

Az EU Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a jogállamiság érdekében a tevékenység tágabb megközelítésének részeként az EUPOL PROXIMA – válságkezelő műveletként – egységes szolgálati úton alapul.

| — | Az Európai Unió különleges képviselője (EUKK) a főtitkáron/főképviselőn keresztül jelentést tesz a Tanácsnak. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió különleges képviselője (EUKK) a főtitkáron/főképviselőn keresztül jelentést tesz a Tanácsnak.

| — | A PBB biztosítja a politikai ellenőrzést és a stratégiai irányítást. |
| --- | --- |

—

A PBB biztosítja a politikai ellenőrzést és a stratégiai irányítást.

| — | A misszióvezető/rendőrbiztos vezeti az EUPOL PROXIMA tevékenységét, és látja el annak napi irányítását. |
| --- | --- |

—

A misszióvezető/rendőrbiztos vezeti az EUPOL PROXIMA tevékenységét, és látja el annak napi irányítását.

| — | A misszióvezető/rendőrbiztos az EUKK-n keresztül jelentést tesz a főtitkárnak/főképviselőnek. |
| --- | --- |

—

A misszióvezető/rendőrbiztos az EUKK-n keresztül jelentést tesz a főtitkárnak/főképviselőnek.

| — | A főtitkár/főképviselő az EUKK-n keresztül iránymutatásokat ad a misszióvezető/rendőrbiztos részére. |
| --- | --- |

—

A főtitkár/főképviselő az EUKK-n keresztül iránymutatásokat ad a misszióvezető/rendőrbiztos részére.

8. cikk

Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás

(1)   A PBB a Tanács felelőssége alatt gyakorolja a misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy az EUSz 25. cikkének megfelelően hozza meg a megfelelő határozatokat. Ez a felhatalmazás kiterjed a főtitkár/főképviselő javaslata alapján a misszióvezető kinevezésére, valamint a felülvizsgált műveleti terv és a szolgálati út elfogadására és módosítására is. A művelet céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg, amelyet a főtitkár/főképviselő segít.

(2)   Az EUKK helyi politikai iránymutatással szolgál a rendőri misszió vezetőjének. Az EUKK biztosítja az Európai Unió többi szereplőjével való együttműködést, valamint a fogadó fél hatóságaival és a médiával való kapcsolatot.

(3)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.

(4)   A PBB rendszeres időközönként jelentést kap a rendőri misszió vezetőjétől a misszió irányításáról. A PBB az üléseire szükség szerint meghívhatja a rendőri misszió vezetőjét.

9. cikk

Harmadik államok részvétele

(1)   Az EU döntéshozatali autonómiája és az Unió egységes intézményi keretének sérelme nélkül a csatlakozó államokat felkérik, illetve más harmadik államokat felkérhetik az EUPOL PROXIMÁBAN való részvételre, viselve az általuk kirendelt rendőrök, illetve nemzetközi civil személyzet kirendelésével járó költségeket, beleértve a fizetést, a juttatásokat, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságba be-, illetve az onnan történő kiutazás költségeit, továbbá, hogy – szükség szerint – járuljanak hozzá az EUPOL PROXIMA működési költségeihez.

(2)   Az EU döntéshozatali autonómiája és az egységes intézményi keret sérelme nélkül harmadik államok felkérhetők a műveletben való részvételre.

(3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a rendőri misszió vezetője és a Polgári Válságkezelő Bizottság ajánlása alapján hozza meg a megfelelő határozatokat a felajánlott hozzájárulások elfogadásáról.

(4)   Az EUPOL PROXIMÁBAN részt vevő harmadik államoknak a művelet napi irányítását illetően ugyanolyan jogai és kötelezettségei vannak, mint a műveletben részt vevő EU-tagállamoknak.

(5)   A PBB megteszi a szükséges intézkedéseket a részvételi szabályokkal kapcsolatban, és szükség esetén a Tanács elé terjeszti azokat, harmadik államoknak a közös költségekhez történő lehetséges pénzügyi hozzájárulását is beleértve.

(6)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok az EUSz 24. cikke alapján kötött megállapodás tárgyát képezik. Az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő az elnökség nevében jogosult tárgyalásokat folytatni az említett szabályokról.

10. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A meghosszabbított misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 15 950 000 EUR kötelezettségvállalás, amelyből 5 000 000 EUR-t a 2004-es költségvetés, 10 950 000 EUR-t a 2005-ös költségvetés terhére kell folyósítani.

(2)   A közösségi költségvetésből finanszírozott kiadásokra az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:

| a) | a kiadásokat az Európai Közösség költségvetésre alkalmazandó szabályainak és eljárásainak megfelelően kell kezelni azzal a kivétellel, hogy az előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában. Harmadik államok polgárai pályázhatnak szerződésekre; |
| --- | --- |

a)

a kiadásokat az Európai Közösség költségvetésre alkalmazandó szabályainak és eljárásainak megfelelően kell kezelni azzal a kivétellel, hogy az előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában. Harmadik államok polgárai pályázhatnak szerződésekre;

| b) | A rendőri misszió vezetője teljes jelentési kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, aki felügyeli annak a szerződés keretében vállalt tevékenységeit. |
| --- | --- |

b)

A rendőri misszió vezetője teljes jelentési kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, aki felügyeli annak a szerződés keretében vállalt tevékenységeit.

(3)   A pénzügyi rendelkezések tiszteletben tartják az EUPOL PROXIMA operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását és a csapatok interoperabilitását.

11. cikk

Közösségi fellépés

(1)   A Tanács tudomásul veszi, hogy a Közösség – szükség esetén megfelelő közösségi intézkedések révén is – továbbra is fellép ezen együttes fellépésben szereplő célok elérése érdekében.

(2)   A Tanács tudomásul veszi továbbá, hogy a megfelelő, összehangoló jellegű intézkedések meghozatala tovább folytatódik Szkopjéban és Brüsszelben egyaránt.

12. cikk

Minősített információk kiadása

(1)   A főtitkár/főképviselő jogosult a NATO/KFOR, valamint az ezen együttes fellépéshez csatlakozott harmadik felek részére átadni az EU-nak – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően „CONFIDENTIEL UE” szintig minősített – a művelet céljára készült minősített információit és dokumentumait.

(2)   A misszió operatív igényei szerint a főtitkár/főképviselő jogosult az EBESZ részére is átadni az EU-nak – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően „RESTREINT UE” szintig minősített – a művelet céljára készült minősített információit és dokumentumait. E célból helyi intézkedéseket kell meghozni.

(3)   Konkrét és azonnali operatív igény esetén a főtitkár/főképviselő jogosult a fogadó állam részére is átadni az EU-nak – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően „CONFIDENTIEL UE” szintig minősített – a művelet céljára készült minősített információit és dokumentumait. Minden más esetben a fogadó állam részére ilyen információk és dokumentumok átadására a fogadó állam az Európai Unióval folytatott együttműködési szintjének megfelelő eljárások szerint kerül sor.

(4)   A főtitkár/főképviselő jogosult az ezen együttes fellépéshez csatlakozó harmadik felek részére a Tanács eljárási szabályzata 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartás alá tartozó műveletekkel kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó nem minősített dokumentumok átadására.

13. cikk

Az EUPOL PROXIMA állományának jogállása

(1)   Az EUPOL PROXIMA Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban állomásozó állományának jogállását – beleértve az EUPOL PROXIMA lebonyolításához és zavartalan működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és további garanciákat a 2003. december 11-i 2004/75/KKBP tanácsi határozattal (2) megkötött megállapodás határozza meg.

(2)   Az állomány tagjait kiküldő állam vagy közösségi intézmény felelős akár az állomány tagjai részéről vagy velük összefüggésben, a kiküldetéssel kapcsolatban felmerülő bármely igény teljesítéséért. A szóban forgó állam vagy közösségi intézmény felelős bármely eljárást megindítani az állomány kiküldött tagja ellen.

14. cikk

Hatálybalépés és időtartam

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba, és 2005. december 14-én jár le.

15. cikk

Kihirdetés

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2004. november 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. R. BOT

---

(1)  HL L 249., 2003.10.1., 66. o.

1

(2)  HL L 16., 2004. 1. 23., 65. o.

2

---

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/45

---

A TANÁCS 2004/790/KKBP HATÁROZATA

2004. november 22.

az Európai Uniónak az Albániában található kézi lőfegyverekhez és könnyű fegyverekhez szükséges lőszer megsemmisítéséhez való hozzájárulása céljából a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2003/276/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulásáról szóló, 2002. július 12-i 2002/589/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 7. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésével összefüggésben,

mivel:

| (1) | 2003. április 14-én a Tanács elfogadta az Európai Uniónak az Albániában található kézi lőfegyverekhez (2) és könnyű fegyverekhez szükséges lőszer megsemmisítéséhez való hozzájárulása tekintetében a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2003/276/KKBP határozatot, amely erre a célra 820 000 EUR-t különített el. |
| --- | --- |

(1)

2003. április 14-én a Tanács elfogadta az Európai Uniónak az Albániában található kézi lőfegyverekhez (2) és könnyű fegyverekhez szükséges lőszer megsemmisítéséhez való hozzájárulása tekintetében a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2003/276/KKBP határozatot, amely erre a célra 820 000 EUR-t különített el.

| (2) | Néhány célkitűzés 2004. október 31-ig, a 2003/276/KKBP határozat lejáratának időpontjáig nem volt teljesíthető, másokat pedig meg kell erősíteni és ki kell bővíteni a fenti időpontot követően. A kérdéses projekt egy négy évig tartó többéves projekt. |
| --- | --- |

(2)

Néhány célkitűzés 2004. október 31-ig, a 2003/276/KKBP határozat lejáratának időpontjáig nem volt teljesíthető, másokat pedig meg kell erősíteni és ki kell bővíteni a fenti időpontot követően. A kérdéses projekt egy négy évig tartó többéves projekt.

| (3) | Ezért a 2003/276/KKBP határozatot meg kell hosszabbítani és módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 2003/276/KKBP határozatot meg kell hosszabbítani és módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az 2003/276/KKBP határozat a következők szerint módosul:

| 1. | a 2. cikk (1) bekezdésében a „820 000 EUR” pénzügyi referenciaösszeg helyébe az „1 300 000 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

1.

a 2. cikk (1) bekezdésében a „820 000 EUR” pénzügyi referenciaösszeg helyébe az „1 300 000 EUR” összeg lép;

| 2. | a 4. cikk (1) bekezdésében a második mondat helyébe az „Ez a határozat 2005. december 31-én jár le.” szöveg lép. |
| --- | --- |

2.

a 4. cikk (1) bekezdésében a második mondat helyébe az „Ez a határozat 2005. december 31-én jár le.” szöveg lép.

2. cikk

Ez a határozat 2004. november 1-jén lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2004. november 22-én

a Tanács részéről

az elnök

B. R. BOT

---

(1)  HL L 191., 2002.7.19., 1. o.

1

(2)  HL L 99., 2003.4.17., 60. o.

2

---

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/46

---

A TANÁCS 2004/791/KKBP HATÁROZATA

(2004. november 22.)

az Európai Uniónak Délkelet-Európában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulása tekintetében a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2002/842/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a 2002. július 12-i 2002/589/KKBP tanácsi együttes fellépésre, (1) és különösen annak 6. cikkére, összefüggésben az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | 2002. október 21-én a Tanács elfogadta az Európai Uniónak Délkelet-Európában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról szóló 2002/842/KKBP határozatot, (2), amely a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtására irányult, és amely erre a célra 200 000 eurót különített el. |
| --- | --- |

(1)

2002. október 21-én a Tanács elfogadta az Európai Uniónak Délkelet-Európában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról szóló 2002/842/KKBP határozatot, (2), amely a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtására irányult, és amely erre a célra 200 000 eurót különített el.

| (2) | Néhány célkitűzés 2004. december 31-ig, a 2002/842/KKBP határozat lejáratának időpontjáig nem volt teljesíthető, másokat pedig meg kell erősíteni, és ki kell bővíteni a fenti időpontot követően. A kérdéses projekt egy többéves projekt. |
| --- | --- |

(2)

Néhány célkitűzés 2004. december 31-ig, a 2002/842/KKBP határozat lejáratának időpontjáig nem volt teljesíthető, másokat pedig meg kell erősíteni, és ki kell bővíteni a fenti időpontot követően. A kérdéses projekt egy többéves projekt.

| (3) | Ezért a 2002/842/KKBP határozatot meg kell hosszabbítani és módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 2002/842/KKBP határozatot meg kell hosszabbítani és módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2002/842/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdésében a „300 000 EUR” pénzügyi referenciaösszeg helyébe „330 000 EUR” lép. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdésében a „300 000 EUR” pénzügyi referenciaösszeg helyébe „330 000 EUR” lép.

| 2. | A 4. cikk (1) bekezdésében a második albekezdés helyébe a „2005. december 31-én jár le.” mondat lép. |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (1) bekezdésében a második albekezdés helyébe a „2005. december 31-én jár le.” mondat lép.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2004. november 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. R. BOT

---

(1)  HL L 191., 2002.7.19., 1. o.

1

(2)  HL L 289., 2002.7.19., 1. o.

2

---

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/47

---

A TANÁCS 2004/792/KKBP HATÁROZATA

(2004. november 22.)

az 1999/34/KKBP együttes fellépést végrehajtásáról rendelkező, az Európai Uniónak Kambodzsában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulása céljából az 1999/730/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról szóló, 1998. december 17-i 1999/34/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 6. cikkére, összefüggésben az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | A Tanács 1999. november 15-én elfogadta az Európai Uniónak Kambodzsában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulásáról szóló 1999/730/KKBP határozatot a 1999/34/KKBP együttes fellépés (2) végrehajtásaként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 1999. november 15-én elfogadta az Európai Uniónak Kambodzsában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulásáról szóló 1999/730/KKBP határozatot a 1999/34/KKBP együttes fellépés (2) végrehajtásaként.

| (2) | Egyes célkitűzések 2004. november 15-ig, az 1999/730/KKBP határozat lejártának időpontjáig nem teljesültek, míg más célkitűzéseket ezen időpontot követően egységesíteni és bővíteni kell. A szóban forgó projekt több évre szól. |
| --- | --- |

(2)

Egyes célkitűzések 2004. november 15-ig, az 1999/730/KKBP határozat lejártának időpontjáig nem teljesültek, míg más célkitűzéseket ezen időpontot követően egységesíteni és bővíteni kell. A szóban forgó projekt több évre szól.

| (3) | Az 1999/730/KKBPK határozatot ennek megfelelően meg kell hosszabbítani és módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1999/730/KKBPK határozatot ennek megfelelően meg kell hosszabbítani és módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az 1999/730/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a 3. cikk (1) bekezdésében az „1 436 953 EUR ”pénzügyi referenciösszeg helyébe „1 375 565 EUR” lép; |
| --- | --- |

1.

a 3. cikk (1) bekezdésében az „1 436 953 EUR ”pénzügyi referenciösszeg helyébe „1 375 565 EUR” lép;

| 2. | a 4. cikk második albekezdésében a „2004. november 15-én” helyébe „2005. november 15-én” lép. |
| --- | --- |

2.

a 4. cikk második albekezdésében a „2004. november 15-én” helyébe „2005. november 15-én” lép.

2. cikk

Ez a határozat 2004. november 16-án lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2004. november 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. R. BOT

---

(1)  HL L 9., 1999.1.15., 1. o.

1

(2)  HL L 294., 1999.11.16., 5. o.

2

---

24.11.2004

| 24.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 348/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 348/s3

---

2004. november 1. Az EUR-Lex új változata!

europa.eu.int/eur-lex/lex/

Az új oldal tartalmazza a Celex-szolgáltatást, illetve ingyenes és könnyű hozzáférést biztosít 20 nyelven az EU-jogszabályok legnagyobb dokumentációs adatbázisához.

---