# Eiropas Savienības L 311/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 311 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 8. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 311

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 8. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1736/2004 (2004. gada 4. oktobris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1737/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 10 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1738/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2004. gada 8. oktobris | 12 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1739/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1740/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 8. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004 | 16 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1741/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1291/2000, ar ko paredz kopīgus sīki izstrādātus ievešanas un izvešanas atļauju un iepriekš noteiktas kompensācijas apliecību sistēmas noteikumus lauksaimniecības produktiem | 17 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1742/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2235/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus atbalsta piemērošanai attiecībā uz svaiga piena produktu patēriņu Kanāriju salās | 18 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1743/2004 (2004. gada 7. oktobris) par autonomas ķiploku tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldību no 2004. gada 1. septembra | 19 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1744/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1490/2002 attiecībā uz ziņotājas dalībvalsts aizstāšanu (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1745/2004, (2004. gada 6. oktobris), ar kuru kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu, aizliedz zvejot jūras zeltplekstes | 24 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1746/2004 (2004. gada 6. oktobris), ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1502/2004, ar kuru kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu, aizliedz zvejot jūras zeltplekstes | 25 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1747/2004 (2004. gada 7. oktobris) par iesniegtajiem piedāvājumiem auzu eksportam Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā | 26 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1736/2004 (2004. gada 4. oktobris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1737/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

10

Komisijas Regula (EK) Nr. 1738/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2004. gada 8. oktobris

12

Komisijas Regula (EK) Nr. 1739/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 1740/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 8. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004

16

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1741/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1291/2000, ar ko paredz kopīgus sīki izstrādātus ievešanas un izvešanas atļauju un iepriekš noteiktas kompensācijas apliecību sistēmas noteikumus lauksaimniecības produktiem

17

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1742/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2235/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus atbalsta piemērošanai attiecībā uz svaiga piena produktu patēriņu Kanāriju salās

18

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1743/2004 (2004. gada 7. oktobris) par autonomas ķiploku tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldību no 2004. gada 1. septembra

19

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1744/2004 (2004. gada 7. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1490/2002 attiecībā uz ziņotājas dalībvalsts aizstāšanu (
  1
  )

1

23

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1745/2004, (2004. gada 6. oktobris), ar kuru kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu, aizliedz zvejot jūras zeltplekstes

24

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1746/2004 (2004. gada 6. oktobris), ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1502/2004, ar kuru kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu, aizliedz zvejot jūras zeltplekstes

25

Komisijas Regula (EK) Nr. 1747/2004 (2004. gada 7. oktobris) par iesniegtajiem piedāvājumiem auzu eksportam Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

26

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | 2004/680/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 24. septembris), ar ko pabeidz apspriedes ar Gvinejas–Bisavas Republiku saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu | 27 |
| | * | 2004/681/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 24. septembris), ar kuru groza Lēmumu 2001/131/EK, ar ko noslēdz apspriežu procedūru ar Haiti saskaņā ar ĀAK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu | 30 |
| | | Komisija |
| | * | 2004/682/EK:Komisijas lēmums (2004. gada 9. septembris) par Dānijai un Apvienotajai Karalistei piešķirtajām papildu dienām attiecībā uz kuģu atrašanos ārpus ostas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3407) | 32 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

2004/680/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 24. septembris), ar ko pabeidz apspriedes ar Gvinejas–Bisavas Republiku saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu

27

*

2004/681/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 24. septembris), ar kuru groza Lēmumu 2001/131/EK, ar ko noslēdz apspriežu procedūru ar Haiti saskaņā ar ĀAK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu

30

Komisija

*

2004/682/EK:Komisijas lēmums (2004. gada 9. septembris) par Dānijai un Apvienotajai Karalistei piešķirtajām papildu dienām attiecībā uz kuģu atrašanos ārpus ostas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3407)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3407)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1736/2004

(2004. gada 4. oktobris),

ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ko tā iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ IZMEKLĒŠANA

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1312/98 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu (“SŠT”) importu. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1312/98 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trošu (“SŠT”) importu.

B.   PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA

| (2) | Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos (3) Komisija saņēma pieprasījumu par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, kuru iesniedza ES Auklu, tauvu un tīklu rūpniecības nozares sadarbības komiteja (Eurocord) desmit ražotāju vārdā, kuri kopā pārstāv lielāko daļu (53 %) no kopējās Kopienas sintētiskās šķiedras trošu ražošanas. Pieprasījumā tika apgalvots, ka Indijas izcelsmes importpreču kaitējošais dempings, iespējams, atkārtosies, ja tiks izbeigti piemērotie pasākumi. |
| --- | --- |

(2)

Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos (3) Komisija saņēma pieprasījumu par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, kuru iesniedza ES Auklu, tauvu un tīklu rūpniecības nozares sadarbības komiteja (Eurocord) desmit ražotāju vārdā, kuri kopā pārstāv lielāko daļu (53 %) no kopējās Kopienas sintētiskās šķiedras trošu ražošanas. Pieprasījumā tika apgalvots, ka Indijas izcelsmes importpreču kaitējošais dempings, iespējams, atkārtosies, ja tiks izbeigti piemērotie pasākumi.

| (3) | Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju nolēmusi, ka pastāv pietiekami daudz pierādījumu, lai ierosinātu pārskatīšanu, Komisija ierosināja izmeklēšanu (4) saistībā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju nolēmusi, ka pastāv pietiekami daudz pierādījumu, lai ierosinātu pārskatīšanu, Komisija ierosināja izmeklēšanu (4) saistībā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (4) | Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanas vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 30. jūnijam (“IL”). To tendenču izpēte, kuras ir svarīgas, lai novērtētu iespējamo kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos, aptvēra laikposmu no 2000. gada 1. janvāra līdz IL beigām (“aplūkojamais laikposms”). |
| --- | --- |

(4)

Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanas vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 30. jūnijam (“IL”). To tendenču izpēte, kuras ir svarīgas, lai novērtētu iespējamo kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos, aptvēra laikposmu no 2000. gada 1. janvāra līdz IL beigām (“aplūkojamais laikposms”).

| (5) | Komisija oficiāli paziņoja par pārskatīšanas sākšanu pieprasījuma iesniedzējiem Kopienas ražotājiem, citiem Kopienas ražotājiem, Indijas eksportētājiem un ražotājiem eksportētājiem, importētājiem/tirgotājiem un izejmateriālu lietotājiem un piegādātājiem, par kuriem bija zināms, ka tas attiecas uz viņiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficiāli paziņoja par pārskatīšanas sākšanu pieprasījuma iesniedzējiem Kopienas ražotājiem, citiem Kopienas ražotājiem, Indijas eksportētājiem un ražotājiem eksportētājiem, importētājiem/tirgotājiem un izejmateriālu lietotājiem un piegādātājiem, par kuriem bija zināms, ka tas attiecas uz viņiem.

| (6) | Komisija pieprasīja informāciju no visām iepriekš minētajām iesaistītajām pusēm un no citām pusēm, kuras informēja par sevi uzsākšanas paziņojuma noteiktajā laikposmā. Komisija arī deva iespēju tieši iesaistītajiem dalībniekiem darīt zināmus savus uzskatus rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija pieprasīja informāciju no visām iepriekš minētajām iesaistītajām pusēm un no citām pusēm, kuras informēja par sevi uzsākšanas paziņojuma noteiktajā laikposmā. Komisija arī deva iespēju tieši iesaistītajiem dalībniekiem darīt zināmus savus uzskatus rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu.

| (7) | Jo īpaši Komisija nosūtīja aptaujas lapas visām zināmajām iesaistītajām pusēm, piemēram, četriem ražotājiem eksportētājiem Indijā, sešiem nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem Eiropas Savienībā, 11 izejmateriālu piegādātājiem Eiropas Savienībā un 23 lietotājiem Eiropas Savienībā. No šīm ieinteresētajām pusēm aptaujas atbildes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(7)

Jo īpaši Komisija nosūtīja aptaujas lapas visām zināmajām iesaistītajām pusēm, piemēram, četriem ražotājiem eksportētājiem Indijā, sešiem nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem Eiropas Savienībā, 11 izejmateriālu piegādātājiem Eiropas Savienībā un 23 lietotājiem Eiropas Savienībā. No šīm ieinteresētajām pusēm aptaujas atbildes netika saņemtas.

| (8) | Turklāt Komisija nosūtīja aptaujas lapas piecām Kopienas nozares uzņēmējsabiedrībām, kuras tika izvēlētas kā to Kopienas ražotāju reprezentatīvā izlase, kuri atbalsta pieprasījumu par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, kā arī informācija tika pieprasīta vēl no 11 Kopienas ražotājiem, kuri nebija iesnieguši pieprasījumu. Visas piecas izvēlētās sabiedrības atbildēja aptaujai, turpretim neviena no pieprasījumu neiesniegušajām sabiedrībām atbildi nesniedza. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Komisija nosūtīja aptaujas lapas piecām Kopienas nozares uzņēmējsabiedrībām, kuras tika izvēlētas kā to Kopienas ražotāju reprezentatīvā izlase, kuri atbalsta pieprasījumu par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, kā arī informācija tika pieprasīta vēl no 11 Kopienas ražotājiem, kuri nebija iesnieguši pieprasījumu. Visas piecas izvēlētās sabiedrības atbildēja aptaujai, turpretim neviena no pieprasījumu neiesniegušajām sabiedrībām atbildi nesniedza.

| (9) | Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un lai noteiktu Kopienas intereses. Tika izdarīti pārbaudes apmeklējumi šādu Kopienas ražotāju telpās:






  — | Bexco NV (Beļģija), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un lai noteiktu Kopienas intereses. Tika izdarīti pārbaudes apmeklējumi šādu Kopienas ražotāju telpās:

—

Bexco NV (Beļģija),

| — | Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA – Cerfil (Portugāle), |
| --- | --- |

—

Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA – Cerfil (Portugāle),

| — | Companhia Industrial Têxtil, SA – Cordex (Portugāle), |
| --- | --- |

—

Companhia Industrial Têxtil, SA – Cordex (Portugāle),

| — | Companhia de Têxteis Sintéticos, SA – Cotesi (Portugāle), |
| --- | --- |

—

Companhia de Têxteis Sintéticos, SA – Cotesi (Portugāle),

| — | Cordoaria Oliveira, SA (Portugāle). |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira, SA (Portugāle).

C.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (10) | Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas bijis izmeklēšanā, kuras rezultātā tika piemēroti pašreiz spēkā esošie pasākumi attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trosēm (“sākotnējā izmeklēšana”), un tiek definēts šādi: auklas, tauvas, troses un kabeļi, kuri ir vai nav pīti un ir vai nav impregnēti, pārklāti, ietverti apvalkā vai apšūti ar gumiju vai plastmasu, no polietilēna vai polipropilēna, izņemot saistvielu un iesaiņojamo auklu, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m), kā arī no citādām sintētiskajām šķiedrām no neilona vai no citiem poliamīdiem vai poliesteriem, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m). Pašlaik tas ir klasificējams ar KN kodiem 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 un 5607 50 19. Attiecīgais ražojums tiek izmantots dažāda veida jūras un rūpnieciskajā pielietojumā, sevišķi kuģniecībā (it īpaši pietauvošanās nolūkiem) un zvejniecības nozarē. |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas bijis izmeklēšanā, kuras rezultātā tika piemēroti pašreiz spēkā esošie pasākumi attiecībā uz Indijas izcelsmes sintētiskās šķiedras trosēm (“sākotnējā izmeklēšana”), un tiek definēts šādi: auklas, tauvas, troses un kabeļi, kuri ir vai nav pīti un ir vai nav impregnēti, pārklāti, ietverti apvalkā vai apšūti ar gumiju vai plastmasu, no polietilēna vai polipropilēna, izņemot saistvielu un iesaiņojamo auklu, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m), kā arī no citādām sintētiskajām šķiedrām no neilona vai no citiem poliamīdiem vai poliesteriem, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m). Pašlaik tas ir klasificējams ar KN kodiem 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 un 5607 50 19. Attiecīgais ražojums tiek izmantots dažāda veida jūras un rūpnieciskajā pielietojumā, sevišķi kuģniecībā (it īpaši pietauvošanās nolūkiem) un zvejniecības nozarē.

2.   Līdzīgs ražojums

| (11) | Kā norādīts iepriekšējā izmeklēšanā un kā ir apstiprinājies pašreizējā izmeklēšanā, ir konstatēts, ka attiecīgais ražojums un sintētiskās šķiedras troses, ko Indijas ražotāji eksportētāji ražo un pārdod savā iekšējā tirgū, tāpat kā tās, ko Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienā, ir visās attieksmēs identiskas un ka tām ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tās uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(11)

Kā norādīts iepriekšējā izmeklēšanā un kā ir apstiprinājies pašreizējā izmeklēšanā, ir konstatēts, ka attiecīgais ražojums un sintētiskās šķiedras troses, ko Indijas ražotāji eksportētāji ražo un pārdod savā iekšējā tirgū, tāpat kā tās, ko Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienā, ir visās attieksmēs identiskas un ka tām ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tās uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (12) | Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka sintētiskās šķiedras troses, kuras ražo un pārdod Indijas ražotāji eksportētāji, un tās, kuras ražo Kopienas ražotāji, nav identiskas visās attieksmēs, jo pastāv dažas kvalitātes atšķirības starp šiem diviem ražojumu veidiem. |
| --- | --- |

(12)

Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka sintētiskās šķiedras troses, kuras ražo un pārdod Indijas ražotāji eksportētāji, un tās, kuras ražo Kopienas ražotāji, nav identiskas visās attieksmēs, jo pastāv dažas kvalitātes atšķirības starp šiem diviem ražojumu veidiem.

| (13) | Fakts, ka attiecīgajam ražojumam, kurš tiek importēts no Indijas, ir dažas kvalitātes atšķirības attiecībā pret ražojumu, kuru ražo Kopienas nozare, neizslēdz to, ka šie ražojumi tiek apskatīti kā “līdzīgi”, kamēr viņiem ir tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības vai tuva līdzība vienam ar otru. |
| --- | --- |

(13)

Fakts, ka attiecīgajam ražojumam, kurš tiek importēts no Indijas, ir dažas kvalitātes atšķirības attiecībā pret ražojumu, kuru ražo Kopienas nozare, neizslēdz to, ka šie ražojumi tiek apskatīti kā “līdzīgi”, kamēr viņiem ir tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības vai tuva līdzība vienam ar otru.

| (14) | Turklāt pašreizējā izmeklēšanā un izmeklēšanā, kuras rezultātā piemēroja pašreiz spēkā esošos pasākumus, tika konstatēts, ka sintētiskās šķiedras troses, ko ražo Kopienas nozare, un tās, par ko domāts, ka tie tiek eksportēti no Indijas, ir konkurējošas vienas ar otru. Tādēļ arguments ir noraidīts. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt pašreizējā izmeklēšanā un izmeklēšanā, kuras rezultātā piemēroja pašreiz spēkā esošos pasākumus, tika konstatēts, ka sintētiskās šķiedras troses, ko ražo Kopienas nozare, un tās, par ko domāts, ka tie tiek eksportēti no Indijas, ir konkurējošas vienas ar otru. Tādēļ arguments ir noraidīts.

D.   DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (15) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu izbeigšanās varētu novest pie dempinga atkārtošanās. Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības trūkuma dēļ šai pārbaudei bija jābalstās uz informāciju, kura Komisijai bija pieejama no citiem avotiem. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu izbeigšanās varētu novest pie dempinga atkārtošanās. Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības trūkuma dēļ šai pārbaudei bija jābalstās uz informāciju, kura Komisijai bija pieejama no citiem avotiem.

1.   Iepriekšējas piezīmes

| (16) | No četriem Indijas ražotājiem eksportētājiem, kuri ir pieminēti pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, viens izmeklēšanas sākumā paziņoja, ka tas IL laikā nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Komisijas dienesti šim uzņēmumam norādīja, ka tam tomēr jāsniedz atlikusī informācija, kas tika pieprasīta aptaujā un ko uzņēmums atteicās darīt. Cits uzņēmums savukārt jau pēc aptaujas iesniegšanas gala termiņa beigām paziņoja, ka tam nav bijis eksporta uz Kopienu IL laikā. Trešais uzņēmums paziņoja, ka tas nav eksportējis uz Kopienu IL laikā un, turklāt, ka tas bija pārtraucis darbību un tādēļ nevarēja atbildēt uz aptauju. Visi aptaujātie uzņēmumi tika savlaicīgi informēti, ka atteikšanās sadarboties var novest pie tā, ka konstatējumi tiks balstīti uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(16)

No četriem Indijas ražotājiem eksportētājiem, kuri ir pieminēti pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, viens izmeklēšanas sākumā paziņoja, ka tas IL laikā nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Komisijas dienesti šim uzņēmumam norādīja, ka tam tomēr jāsniedz atlikusī informācija, kas tika pieprasīta aptaujā un ko uzņēmums atteicās darīt. Cits uzņēmums savukārt jau pēc aptaujas iesniegšanas gala termiņa beigām paziņoja, ka tam nav bijis eksporta uz Kopienu IL laikā. Trešais uzņēmums paziņoja, ka tas nav eksportējis uz Kopienu IL laikā un, turklāt, ka tas bija pārtraucis darbību un tādēļ nevarēja atbildēt uz aptauju. Visi aptaujātie uzņēmumi tika savlaicīgi informēti, ka atteikšanās sadarboties var novest pie tā, ka konstatējumi tiks balstīti uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

| (17) | Ņemot vērā, ka neviens no Indijas ražotājiem eksportētājiem neatbildēja uz Komisijas dienestu aptauju, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izmantoti pieejamie fakti, tostarp tie, kurus iesniedza Kopienas ražotāji savā pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā, ka neviens no Indijas ražotājiem eksportētājiem neatbildēja uz Komisijas dienestu aptauju, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izmantoti pieejamie fakti, tostarp tie, kurus iesniedza Kopienas ražotāji savā pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos.

| (18) | Pēc antidempinga maksājumu ieviešanas 1998. gadā attiecīgā ražojuma imports no Indijas kritās līdz neievērojamam līmenim. IL laikā šis imports bija mazāk nekā 20 tonnas gadā, t.i., mazāk nekā 0,1 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(18)

Pēc antidempinga maksājumu ieviešanas 1998. gadā attiecīgā ražojuma imports no Indijas kritās līdz neievērojamam līmenim. IL laikā šis imports bija mazāk nekā 20 tonnas gadā, t.i., mazāk nekā 0,1 % no Kopienas patēriņa.

| (19) | Sakarā ar to, ka nebija nozīmīga importa Kopienas tirgū, tika izpētīts, kā SŠT imports no Indijas attīstītos, ja tiktu pieļautas pasākumu beigas. Šī analīze ietvēra gan eksporta cenas, gan apjomu. |
| --- | --- |

(19)

Sakarā ar to, ka nebija nozīmīga importa Kopienas tirgū, tika izpētīts, kā SŠT imports no Indijas attīstītos, ja tiktu pieļautas pasākumu beigas. Šī analīze ietvēra gan eksporta cenas, gan apjomu.

2.   Imports par dempinga cenām izmeklēšanas laikposmā

| (20) | Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā dempinga starpība tika noteikta 53,0 % uzņēmumiem, kas sadarbojās, un 82,0 % – pārējiem ražotājiem eksportētājiem. Šādu dempinga līmeņu likvidēšana prasītu būtisku eksporta cenu paaugstināšanos vai normālās vērtības samazināšanos laikposmā pēc sākotnējo pasākumu ieviešanas. |
| --- | --- |

(20)

Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā dempinga starpība tika noteikta 53,0 % uzņēmumiem, kas sadarbojās, un 82,0 % – pārējiem ražotājiem eksportētājiem. Šādu dempinga līmeņu likvidēšana prasītu būtisku eksporta cenu paaugstināšanos vai normālās vērtības samazināšanos laikposmā pēc sākotnējo pasākumu ieviešanas.

| (21) | Kā paziņoja uzņēmums, kas sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā normālā vērtība tika pārsvarā balstīta uz Indijas vietējā tirgus cenām. Informācija, kura ietilpa pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, norāda, ka šīs cenas ir samazinājušās par 10 % līdz 20 % piecu gadu laikā pēc sākotnējās izmeklēšanas. Tādēļ secināts, ka, iztrūkstot sadarbībai ar attiecīgā ražojuma Indijas eksportētājiem, normālā vērtība piecu gadu laikā pēc sākotnējās izmeklēšanas tāpat samazinājusies par tādu pašu procentuālo daļu. |
| --- | --- |

(21)

Kā paziņoja uzņēmums, kas sadarbojās, sākotnējā izmeklēšanā normālā vērtība tika pārsvarā balstīta uz Indijas vietējā tirgus cenām. Informācija, kura ietilpa pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, norāda, ka šīs cenas ir samazinājušās par 10 % līdz 20 % piecu gadu laikā pēc sākotnējās izmeklēšanas. Tādēļ secināts, ka, iztrūkstot sadarbībai ar attiecīgā ražojuma Indijas eksportētājiem, normālā vērtība piecu gadu laikā pēc sākotnējās izmeklēšanas tāpat samazinājusies par tādu pašu procentuālo daļu.

| (22) | Saskaņā ar Indijas eksporta statistiku, attiecīgajām divām ražojumu grupām, t.i., tām, kuras ir klasificējamas pēc KN apakšpozīcijām 5607 49 un 5607 50, vidējā cena Indijas eksportam uz visām valstīm samazinājās attiecīgi par 46 % un 51 % laikposmā no 1997./1998. gada līdz 2002./2003. gadam. Līdzīgu cenu krišanos var vērot katrā no tādiem galvenajiem Indijas eksporta tirgiem kā Norvēģijas un ASV, tos apskatot atsevišķi. Šie kritumi ir izteiktāki nekā normālajai vērtībai, kā noteikts 21. apsvērumā, un tādēļ maz ticams, ka jebkāda dempinga pielietošana, kā tas bija sākotnējās izmeklēšanas laikā, būtu atcelta. Pie tam Indijas ražojumu normālā vērtība dažiem attiecīgā ražojuma veidiem IL laikā bija augstāka nekā cenas ES tirgū minētajā laikposmā. Tādēļ ir iespējams, ka Indijas eksportētāju eksporta atjaunošanas gadījumā uz ES šis eksports notiks par cenām, kas ir zemākas par normālo vērtību, t.i., par dempinga cenām, vismaz attiecībā uz dažiem attiecīgā ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Indijas eksporta statistiku, attiecīgajām divām ražojumu grupām, t.i., tām, kuras ir klasificējamas pēc KN apakšpozīcijām 5607 49 un 5607 50, vidējā cena Indijas eksportam uz visām valstīm samazinājās attiecīgi par 46 % un 51 % laikposmā no 1997./1998. gada līdz 2002./2003. gadam. Līdzīgu cenu krišanos var vērot katrā no tādiem galvenajiem Indijas eksporta tirgiem kā Norvēģijas un ASV, tos apskatot atsevišķi. Šie kritumi ir izteiktāki nekā normālajai vērtībai, kā noteikts 21. apsvērumā, un tādēļ maz ticams, ka jebkāda dempinga pielietošana, kā tas bija sākotnējās izmeklēšanas laikā, būtu atcelta. Pie tam Indijas ražojumu normālā vērtība dažiem attiecīgā ražojuma veidiem IL laikā bija augstāka nekā cenas ES tirgū minētajā laikposmā. Tādēļ ir iespējams, ka Indijas eksportētāju eksporta atjaunošanas gadījumā uz ES šis eksports notiks par cenām, kas ir zemākas par normālo vērtību, t.i., par dempinga cenām, vismaz attiecībā uz dažiem attiecīgā ražojuma veidiem.

| (23) | Sīkākos aprēķinos saskaņā ar atsevišķiem tarifa kodiem, kurus iesniegusi Kopienas nozare par Indijas eksportu uz ASV un Norvēģiju IL laikā, ņemtas vērā atšķirības cenā un normālajā vērtībā starp dažādiem sintētiskās šķiedras trošu veidiem. Šie aprēķini rāda, ka Indijas eksports uz trešajām valstīm joprojām tiek veikts par dempinga cenām ar starpību 53,4 % līdz 222,2 %. |
| --- | --- |

(23)

Sīkākos aprēķinos saskaņā ar atsevišķiem tarifa kodiem, kurus iesniegusi Kopienas nozare par Indijas eksportu uz ASV un Norvēģiju IL laikā, ņemtas vērā atšķirības cenā un normālajā vērtībā starp dažādiem sintētiskās šķiedras trošu veidiem. Šie aprēķini rāda, ka Indijas eksports uz trešajām valstīm joprojām tiek veikts par dempinga cenām ar starpību 53,4 % līdz 222,2 %.

| (24) | Attiecīgā ražojuma eksporta un Indijas eksportētāju sadarbības izmeklēšanas laikā trūkuma dēļ dempinga līmenis IL laikā nav konstatēts. Tomēr, balstoties uz nozīmīgu Indijas eksporta cenu samazināšanos uz citām trešajām valstīm piecu gadu laikā pēc sākotnējās izmeklēšanas un sasaistot to ar nelielāku iekšzemes cenu samazināšanos tajā pašā laikposmā, tiek uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma dempinga līmenis Kopienā IL laikā, iespējams, būtu bijis augstākā līmenī nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(24)

Attiecīgā ražojuma eksporta un Indijas eksportētāju sadarbības izmeklēšanas laikā trūkuma dēļ dempinga līmenis IL laikā nav konstatēts. Tomēr, balstoties uz nozīmīgu Indijas eksporta cenu samazināšanos uz citām trešajām valstīm piecu gadu laikā pēc sākotnējās izmeklēšanas un sasaistot to ar nelielāku iekšzemes cenu samazināšanos tajā pašā laikposmā, tiek uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma dempinga līmenis Kopienā IL laikā, iespējams, būtu bijis augstākā līmenī nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.

3.   Importa attīstība, ja pasākumus atceltu

a)   Pārdošana eksportam uz citām valstīm (apjomi un cenas) un cenas Indijas tirgū

| (25) | Kopumā piecu gadu laikā pēc sākotnējās izmeklēšanas Indijas eksports uz citām valstīm ir pieaudzis. Saskaņā ar Indijas eksporta statistiku eksporta apjoms ražojumiem, kas kvalificējami pēc KN apakšpozīcijām 5607 49 un 5607 50, kurus pārsvarā veido attiecīgais ražojums, ir palielinājies par 104 % laikposmā no 1997./1998. gada līdz 2002./2003. gadam. |
| --- | --- |

(25)

Kopumā piecu gadu laikā pēc sākotnējās izmeklēšanas Indijas eksports uz citām valstīm ir pieaudzis. Saskaņā ar Indijas eksporta statistiku eksporta apjoms ražojumiem, kas kvalificējami pēc KN apakšpozīcijām 5607 49 un 5607 50, kurus pārsvarā veido attiecīgais ražojums, ir palielinājies par 104 % laikposmā no 1997./1998. gada līdz 2002./2003. gadam.

| (26) | Aplūkotās eksporta cenas no Indijas uz trešo valstu eksporta tirgiem ir 17 % līdz 61 % zemākas nekā Kopienas ražotāju cenas. Tas norāda, ka Indijas eksportētājiem būtu potenciāli liels stimuls virzīt savu eksportu uz Kopienas tirgu, ja tiktu pieļauta pasākumu izbeigšanās. |
| --- | --- |

(26)

Aplūkotās eksporta cenas no Indijas uz trešo valstu eksporta tirgiem ir 17 % līdz 61 % zemākas nekā Kopienas ražotāju cenas. Tas norāda, ka Indijas eksportētājiem būtu potenciāli liels stimuls virzīt savu eksportu uz Kopienas tirgu, ja tiktu pieļauta pasākumu izbeigšanās.

b)   Ražotspējas rezerves un ieguldījumi

| (27) | Attiecībā uz ražošanas jaudu, viens no ražotājiem eksportētājiem, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, šķiet tikai nedaudz palielinājis savu ražošanas jaudu pēdējo piecu gadu laikā. Tomēr publiski ir pieejama informācija, kas norāda, ka daži no citiem galvenajiem ražotājiem Indijā ir palielinājuši savu ražošanas jaudu daudz nozīmīgāk vai arī iecerējuši to darīt tuvākajā nākotnē. Pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos Kopienas ražotāji novērtē, ka kopējā Indijas ražotāju ražošanas jauda ir lielāka par 110 000 tonnām, kas ir krietni virs pašreizējā ražošanas līmeņa, kurš ir apmēram 40 000 tonnas, un kas atbilst apmēram 275 % no Kopienas patēriņa. Indijas ražotāju sadarbības un drošākas informācijas trūkuma apstākļos tas nozīmē, ka pastāv liela papildu ražošanas jauda, kura norāda par eksporta uz Kopienu atsākšanos iespējamību, ja pasākumi tiek atcelti. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz ražošanas jaudu, viens no ražotājiem eksportētājiem, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, šķiet tikai nedaudz palielinājis savu ražošanas jaudu pēdējo piecu gadu laikā. Tomēr publiski ir pieejama informācija, kas norāda, ka daži no citiem galvenajiem ražotājiem Indijā ir palielinājuši savu ražošanas jaudu daudz nozīmīgāk vai arī iecerējuši to darīt tuvākajā nākotnē. Pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos Kopienas ražotāji novērtē, ka kopējā Indijas ražotāju ražošanas jauda ir lielāka par 110 000 tonnām, kas ir krietni virs pašreizējā ražošanas līmeņa, kurš ir apmēram 40 000 tonnas, un kas atbilst apmēram 275 % no Kopienas patēriņa. Indijas ražotāju sadarbības un drošākas informācijas trūkuma apstākļos tas nozīmē, ka pastāv liela papildu ražošanas jauda, kura norāda par eksporta uz Kopienu atsākšanos iespējamību, ja pasākumi tiek atcelti.

| (28) | Komisijai nebija pieejama nekāda informācija par neseniem vai plānotiem Indijas ražotāju ieguldījumiem sakarā ar ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(28)

Komisijai nebija pieejama nekāda informācija par neseniem vai plānotiem Indijas ražotāju ieguldījumiem sakarā ar ražošanas jaudu.

c)   Likuma apiešanas/pievienošanas gadījumi pagātnē

| (29) | Kopienas nozare ir argumentējusi, ka tajā laikā, kad pasākumiem pakļauto ražojumu ar KN tarifu kodu 5607 (“Auklas, tauvas, troses vai kabeļi...”) eksports apstājās, ražojumu ar KN tarifu kodu 5609 (“Ražojumi no ... auklām, tauvām, trosēm vai kabeļiem...”) eksports laikposmā no 1997. gada līdz 2002. gadam strauji palielinājās no 200 tonnām līdz 800 tonnām, kamēr to vidējā cena samazinājās no EUR 2,51 līdz EUR 1,58 par tonnu. Ražojumus, kuri tika eksportēti ar KN tarifu kodu 5609, ražo tā pati nozare, un tie var būt ļoti līdzīgi ražojumiem, uz kuriem attiecas pasākumi, un līdz ar to rodas problēmas muitas klasificēšanā un kontrolē. Šo problēmu Kopienas ražotāji izvirzīja Eiropas Komisijai un Itālijas un Apvienotās Karalistes muitas iestādēm. Rezultātā apstiprinājās daži kļūdainas klasifikācijas gadījumi, un ES Muitas administrācija attiecīgi rīkojās, lai izvairītos no pastāvošo antidempinga pasākumu varbūtējas apiešanas. |
| --- | --- |

(29)

Kopienas nozare ir argumentējusi, ka tajā laikā, kad pasākumiem pakļauto ražojumu ar KN tarifu kodu 5607 (“Auklas, tauvas, troses vai kabeļi...”) eksports apstājās, ražojumu ar KN tarifu kodu 5609 (“Ražojumi no ... auklām, tauvām, trosēm vai kabeļiem...”) eksports laikposmā no 1997. gada līdz 2002. gadam strauji palielinājās no 200 tonnām līdz 800 tonnām, kamēr to vidējā cena samazinājās no EUR 2,51 līdz EUR 1,58 par tonnu. Ražojumus, kuri tika eksportēti ar KN tarifu kodu 5609, ražo tā pati nozare, un tie var būt ļoti līdzīgi ražojumiem, uz kuriem attiecas pasākumi, un līdz ar to rodas problēmas muitas klasificēšanā un kontrolē. Šo problēmu Kopienas ražotāji izvirzīja Eiropas Komisijai un Itālijas un Apvienotās Karalistes muitas iestādēm. Rezultātā apstiprinājās daži kļūdainas klasifikācijas gadījumi, un ES Muitas administrācija attiecīgi rīkojās, lai izvairītos no pastāvošo antidempinga pasākumu varbūtējas apiešanas.

| (30) | Neatkarīgi no darbības, kas uzskatāma par likuma apiešanu, šāda rīcība var tikt uzskatīta kā rādītājs tam, ka Indijas ražotāji eksportētāji ir nopietni ieinteresēti iekļūt Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(30)

Neatkarīgi no darbības, kas uzskatāma par likuma apiešanu, šāda rīcība var tikt uzskatīta kā rādītājs tam, ka Indijas ražotāji eksportētāji ir nopietni ieinteresēti iekļūt Kopienas tirgū.

4.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (31) | Komisijai pieejamie fakti Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības trūkuma apstākļos norāda, ka eksports uz trešajām valstīm joprojām tiek veikts par dempinga cenām un ar dempinga starpību, kas ir augstākā līmenī nekā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Fakts, ka vidējās eksporta cenas ir samazinājušās straujāk nekā normālās vērtības, norāda, ka Indijas eksportētāju dempinga rīcība nav beigusies pēc 1997. gada, bet gan likusi uzsvaru uz trešo valstu tirgiem. |
| --- | --- |

(31)

Komisijai pieejamie fakti Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības trūkuma apstākļos norāda, ka eksports uz trešajām valstīm joprojām tiek veikts par dempinga cenām un ar dempinga starpību, kas ir augstākā līmenī nekā tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Fakts, ka vidējās eksporta cenas ir samazinājušās straujāk nekā normālās vērtības, norāda, ka Indijas eksportētāju dempinga rīcība nav beigusies pēc 1997. gada, bet gan likusi uzsvaru uz trešo valstu tirgiem.

| (32) | Pazīmes, ka Indijas ražotāji saglabā stratēģisku interesi Eiropas tirgū kopā ar tiem pieejamajām milzīgajām ražotspējas rezervēm padara ticamu iespēju, ka līdz ar pasākumu beigšanos viņi atsāks ievērojama daudzuma eksportu uz Kopienu. Ņemot vērā pieejamos faktus par Indijas eksportētāju cenu politiku trešo valstu tirgos, normālās vērtības samazināšanos un faktu, ka attiecīgā ražojuma dažu veidu normālā vērtība ir augstāka nekā cenas ES tirgū, ir ļoti iespējams, ka atsāksies eksports par dempinga cenām. Tādēļ ir secināts, ka pasākumu termiņa beigšanās, iespējams, novedīs pie dempinga eksporta atkārtošanās. |
| --- | --- |

(32)

Pazīmes, ka Indijas ražotāji saglabā stratēģisku interesi Eiropas tirgū kopā ar tiem pieejamajām milzīgajām ražotspējas rezervēm padara ticamu iespēju, ka līdz ar pasākumu beigšanos viņi atsāks ievērojama daudzuma eksportu uz Kopienu. Ņemot vērā pieejamos faktus par Indijas eksportētāju cenu politiku trešo valstu tirgos, normālās vērtības samazināšanos un faktu, ka attiecīgā ražojuma dažu veidu normālā vērtība ir augstāka nekā cenas ES tirgū, ir ļoti iespējams, ka atsāksies eksports par dempinga cenām. Tādēļ ir secināts, ka pasākumu termiņa beigšanās, iespējams, novedīs pie dempinga eksporta atkārtošanās.

E.   KOPIENAS NOZARES DEFINĪCIJA UN IZLASE

| (33) | Desmit Kopienas ražotāji, kuru vārdā pieprasījumu par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos izvirzīja Eurocord, sadarbojās izmeklēšanā. Tās laikā kļuva redzams, ka informācija, kuru sniedza viens Kopienas ražotājs, bija neuzticama un sabiedrība tika atzīta par tādu, kura atsakās sadarboties, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Tā rezultātā šis Kopienas ražotājs tika izslēgts no Kopienas nozares definīcijas. Deviņas atlikušās sabiedrības pārstāv 53 % no Kopienas SŠT ražošanas IL laikā un tādējādi veido Kopienas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(33)

Desmit Kopienas ražotāji, kuru vārdā pieprasījumu par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos izvirzīja Eurocord, sadarbojās izmeklēšanā. Tās laikā kļuva redzams, ka informācija, kuru sniedza viens Kopienas ražotājs, bija neuzticama un sabiedrība tika atzīta par tādu, kura atsakās sadarboties, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Tā rezultātā šis Kopienas ražotājs tika izslēgts no Kopienas nozares definīcijas. Deviņas atlikušās sabiedrības pārstāv 53 % no Kopienas SŠT ražošanas IL laikā un tādējādi veido Kopienas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (34) | Ņemot vērā to Kopienas ražotāju lielo skaitu, kas atbalsta pieprasījumu par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, un atbilstīgi pamatregulas 17. pantam, Komisija nolēma veikt izmeklēšanu, balstoties uz reprezentatīvu Kopienas ražotāju izlasi. Izlase tika veidota, balstoties uz lielāko pārstāvošo ražošanas un realizācijas apjomu, kāds būtu pietiekami izpētāms pieejamajā laika posmā. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā to Kopienas ražotāju lielo skaitu, kas atbalsta pieprasījumu par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, un atbilstīgi pamatregulas 17. pantam, Komisija nolēma veikt izmeklēšanu, balstoties uz reprezentatīvu Kopienas ražotāju izlasi. Izlase tika veidota, balstoties uz lielāko pārstāvošo ražošanas un realizācijas apjomu, kāds būtu pietiekami izpētāms pieejamajā laika posmā.

| (35) | Kā iepriekš minēts 8. apsvērumā, balstoties uz ražošanas un realizācijas apjomiem, kādi tika paziņoti pēc lietas sākšanas, sākotnēji izlasei tika izvēlēti pieci uzņēmumi. Iepriekš 33. apsvērumā minēto iemeslu dēļ viens no Kopienas ražotājiem, kurš netika uzskatīts par daļu no Kopienas nozares, tika izņemts no izlases. Atlikušie izlasē ietvertie četri uzņēmumi aptver 66 % ražošanas un 62 % realizācijas apjoma no Kopienas nozares, kuru veido deviņi pieprasījuma iesniedzēji uzņēmumi, kā tas ir norādīts 33. apsvērumā. Galīgā izlase sastāvēja no šādiem uzņēmumiem, kuri visi atrodas Portugālē:






  — | Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA (“Cerfil”) |
| --- | --- | --- |

(35)

Kā iepriekš minēts 8. apsvērumā, balstoties uz ražošanas un realizācijas apjomiem, kādi tika paziņoti pēc lietas sākšanas, sākotnēji izlasei tika izvēlēti pieci uzņēmumi. Iepriekš 33. apsvērumā minēto iemeslu dēļ viens no Kopienas ražotājiem, kurš netika uzskatīts par daļu no Kopienas nozares, tika izņemts no izlases. Atlikušie izlasē ietvertie četri uzņēmumi aptver 66 % ražošanas un 62 % realizācijas apjoma no Kopienas nozares, kuru veido deviņi pieprasījuma iesniedzēji uzņēmumi, kā tas ir norādīts 33. apsvērumā. Galīgā izlase sastāvēja no šādiem uzņēmumiem, kuri visi atrodas Portugālē:

—

Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA (“Cerfil”)

| — | Companhia Industrial Têxtil, SA (“Cordex”) |
| --- | --- |

—

Companhia Industrial Têxtil, SA (“Cordex”)

| — | Companhia de Têxteis Sintéticos, SA (“Cotesi”) |
| --- | --- |

—

Companhia de Têxteis Sintéticos, SA (“Cotesi”)

| — | Cordoaria Oliveira, SA |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira, SA

| (36) | Sākotnējā izmeklēšanā izlase, kura arī tika izveidota balstoties uz ražošanas un realizācijas apjomiem, sastāvēja no astoņiem uzņēmumiem. Visi augstāk minētie uzņēmumi, izņemot Cerfil, veidoja daļu no sākotnējās izmeklēšanas izlases. |
| --- | --- |

(36)

Sākotnējā izmeklēšanā izlase, kura arī tika izveidota balstoties uz ražošanas un realizācijas apjomiem, sastāvēja no astoņiem uzņēmumiem. Visi augstāk minētie uzņēmumi, izņemot Cerfil, veidoja daļu no sākotnējās izmeklēšanas izlases.

F.   SITUĀCIJA KOPIENAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (37) | Oficiāls Kopienas SŠT patēriņš tika konstatēts, pamatojoties uz Eurostat datiem par Kopienas nozares un citu Kopienas ražotāju realizācijas apjomu Kopienas tirgū, pieskaitot importu Kopienā no Indijas un citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(37)

Oficiāls Kopienas SŠT patēriņš tika konstatēts, pamatojoties uz Eurostat datiem par Kopienas nozares un citu Kopienas ražotāju realizācijas apjomu Kopienas tirgū, pieskaitot importu Kopienā no Indijas un citām trešām valstīm.

| (38) | Laikposmā no 2000. gada līdz IL redzamais Kopienas patēriņš samazinājās par 9,4 %, no 39 825 tonnām 2000. gadā līdz 36 093 tonnām IL laikā. Viens no galvenajiem patēriņa krituma iemesliem ir saistīts ar SŠT pieprasījuma samazināšanos zvejas tīklu nozarē, kas ir rezultāts zvejniecības kvotu samazināšanai Kopienā. Šīs zvejniecības kvotas tika pakāpeniski samazinātas apskatāmajā laikposmā no 4,99 miljoniem tonnu 2000. gadā līdz 4,12 miljoniem tonnu 2003. gadā, t.i., gandrīz par 17,4 %. |
| --- | --- |

(38)

Laikposmā no 2000. gada līdz IL redzamais Kopienas patēriņš samazinājās par 9,4 %, no 39 825 tonnām 2000. gadā līdz 36 093 tonnām IL laikā. Viens no galvenajiem patēriņa krituma iemesliem ir saistīts ar SŠT pieprasījuma samazināšanos zvejas tīklu nozarē, kas ir rezultāts zvejniecības kvotu samazināšanai Kopienā. Šīs zvejniecības kvotas tika pakāpeniski samazinātas apskatāmajā laikposmā no 4,99 miljoniem tonnu 2000. gadā līdz 4,12 miljoniem tonnu 2003. gadā, t.i., gandrīz par 17,4 %.

2.   Imports no Indijas

| (39) | Pēc pasākumu ieviešanas 1998. gadā imports no Indijas būtiski kritās un bija nenozīmīgs visu aplūkojamo laikposmu ar tirgus daļu zem 0,1 %. |
| --- | --- |

(39)

Pēc pasākumu ieviešanas 1998. gadā imports no Indijas būtiski kritās un bija nenozīmīgs visu aplūkojamo laikposmu ar tirgus daļu zem 0,1 %.

3.   Imports no citām trešām valstīm

| (40) | Imports no citām trešām valstīm aplūkojamajā laikposmā palielinājās par 44 % (t.i., no 8 280 tonnām 2000. gadā līdz 11 893 tonnām IL laikā). Tas parāda pieaugumu tirgus daļā no 20,8 % 2000. gadā līdz 33,0 % IL laikā. Svarīgākās eksportētājas valstis IL laikā bija valstis, kas pievienojās, tas ir, Čehijas Republika, Polija, Ungārija, kurām sekoja Ķīnas Tautas Republika un Tunisija. Vidējā cena no minētajām valstīm aplūkojamajā laikposmā kritās no 3,3 eiro/kg līdz 2,8 eiro/kg. |
| --- | --- |

(40)

Imports no citām trešām valstīm aplūkojamajā laikposmā palielinājās par 44 % (t.i., no 8 280 tonnām 2000. gadā līdz 11 893 tonnām IL laikā). Tas parāda pieaugumu tirgus daļā no 20,8 % 2000. gadā līdz 33,0 % IL laikā. Svarīgākās eksportētājas valstis IL laikā bija valstis, kas pievienojās, tas ir, Čehijas Republika, Polija, Ungārija, kurām sekoja Ķīnas Tautas Republika un Tunisija. Vidējā cena no minētajām valstīm aplūkojamajā laikposmā kritās no 3,3 eiro/kg līdz 2,8 eiro/kg.

4.   Kopienas nozares ekonomiskā situācija

| (41) | Kopš sākotnējās izmeklēšanas vairāki pieprasījuma iesniedzēji uzņēmumi pilnībā pārtraukuši darbību un likvidējušies, piemēram, Ostend Stores (Beļģija), Brindon Marine (AK), Irish Ropes (Īrija), Lima (Portugāle) un Carlmark (Zviedrija). |
| --- | --- |

(41)

Kopš sākotnējās izmeklēšanas vairāki pieprasījuma iesniedzēji uzņēmumi pilnībā pārtraukuši darbību un likvidējušies, piemēram, Ostend Stores (Beļģija), Brindon Marine (AK), Irish Ropes (Īrija), Lima (Portugāle) un Carlmark (Zviedrija).

| (42) | Visi pamatregulas 3. panta 5. punktā minētie kaitējuma rādītāji ir analizēti attiecībā uz izlases uzņēmumiem. Turklāt daži no šiem kaitējuma rādītājiem (t.i. ražošana, realizācija, tirgus daļas, nodarbinātība un produktivitāte) ir analizēti arī attiecībā uz Kopienas nozari, ne tikai attiecībā uz četriem izlases uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(42)

Visi pamatregulas 3. panta 5. punktā minētie kaitējuma rādītāji ir analizēti attiecībā uz izlases uzņēmumiem. Turklāt daži no šiem kaitējuma rādītājiem (t.i. ražošana, realizācija, tirgus daļas, nodarbinātība un produktivitāte) ir analizēti arī attiecībā uz Kopienas nozari, ne tikai attiecībā uz četriem izlases uzņēmumiem.

| (43) | Sakarā ar Kopienas patēriņa krišanos, Kopienas nozares realizācijas apjoms Kopienas tirgū aplūkojamajā laikposmā samazinājās, kaut arī ne tādā pašā apjomā. Kamēr Kopienas patēriņš kritās par 9,4 %, Kopienas nozares realizācijas apjoms samazinājās no 16 587 tonnām 2000. gadā līdz 15 457 tonnām IL laikā, t.i., par 6,8 %. |
| --- | --- |

(43)

Sakarā ar Kopienas patēriņa krišanos, Kopienas nozares realizācijas apjoms Kopienas tirgū aplūkojamajā laikposmā samazinājās, kaut arī ne tādā pašā apjomā. Kamēr Kopienas patēriņš kritās par 9,4 %, Kopienas nozares realizācijas apjoms samazinājās no 16 587 tonnām 2000. gadā līdz 15 457 tonnām IL laikā, t.i., par 6,8 %.

| (44) | Kopienas nozares līdzīga ražojuma ražošana aplūkojamajā laikposmā samazinājās par 3,9 % jeb no 18 782 tonnām 2000. gadā līdz 18 053 tonnām IL laikā. |
| --- | --- |

(44)

Kopienas nozares līdzīga ražojuma ražošana aplūkojamajā laikposmā samazinājās par 3,9 % jeb no 18 782 tonnām 2000. gadā līdz 18 053 tonnām IL laikā.

| (45) | Sakarā ar faktu, ka kritums Kopienas patēriņā bija vairāk izteikts nekā Kopienas nozares realizācijas apjomu kritums laikā starp 2000. gadu un IL, Kopienas nozares tirgus daļa nedaudz palielinājās - no 41,6 % 2000. gadā līdz 42,8 % IL. |
| --- | --- |

(45)

Sakarā ar faktu, ka kritums Kopienas patēriņā bija vairāk izteikts nekā Kopienas nozares realizācijas apjomu kritums laikā starp 2000. gadu un IL, Kopienas nozares tirgus daļa nedaudz palielinājās - no 41,6 % 2000. gadā līdz 42,8 % IL.

| (46) | Nodarbinātības situācija Kopienas nozarē aplūkojamajā laikposmā pasliktinājās, ņemot vērā to, ka 2000. gadā bija nodarbināti 1 076 cilvēki un 992 cilvēki - salīdzinoši IL laikā. Taču vienlaikus produktivitāte, balstoties uz ražošanas apjomu gadā uz vienu nodarbināto, pieauga no 17 454 kg līdz 18 194 kg tajā pašā laika posmā. |
| --- | --- |

(46)

Nodarbinātības situācija Kopienas nozarē aplūkojamajā laikposmā pasliktinājās, ņemot vērā to, ka 2000. gadā bija nodarbināti 1 076 cilvēki un 992 cilvēki - salīdzinoši IL laikā. Taču vienlaikus produktivitāte, balstoties uz ražošanas apjomu gadā uz vienu nodarbināto, pieauga no 17 454 kg līdz 18 194 kg tajā pašā laika posmā.

a)   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantošana

| (47) | Kamēr ražošanas jauda aplūkojamajā laikposmā palika stabila, izlases uzņēmumu ražošanas apjomi samazinājās par 1,7 %, no 12 136 tonnām 2000. gadā līdz 11 928 tonnām IL laikā, kas noveda pie neliela krituma jaudas izmantošanā, proti, no 87 % 2000. gadā līdz 85 % IL laikā. |
| --- | --- |

(47)

Kamēr ražošanas jauda aplūkojamajā laikposmā palika stabila, izlases uzņēmumu ražošanas apjomi samazinājās par 1,7 %, no 12 136 tonnām 2000. gadā līdz 11 928 tonnām IL laikā, kas noveda pie neliela krituma jaudas izmantošanā, proti, no 87 % 2000. gadā līdz 85 % IL laikā.

b)   Krājumi

| (48) | Kas attiecas uz krājumiem, SŠT ražotāji galvenokārt saglabā savu krājumu līmeni zem 10 % no ražošanas apjoma, jo lielākā ražošanas daļa tiek veikta pēc pieprasījuma. Tomēr aplūkojamajā laikposmā vidējie krājumi uzrādīja negatīvu tendenci, palielinoties par 18 % no 853 tonnām 2000. gadā līdz 1 007 tonnām IL laikā. |
| --- | --- |

(48)

Kas attiecas uz krājumiem, SŠT ražotāji galvenokārt saglabā savu krājumu līmeni zem 10 % no ražošanas apjoma, jo lielākā ražošanas daļa tiek veikta pēc pieprasījuma. Tomēr aplūkojamajā laikposmā vidējie krājumi uzrādīja negatīvu tendenci, palielinoties par 18 % no 853 tonnām 2000. gadā līdz 1 007 tonnām IL laikā.

c)   Realizācijas apjomi un tirgus daļa

| (49) | Realizācijas apjomi kritās par 7,5 %, no 10 484 tonnām 2000. gadā līdz 9 699 tonnām IL laikā. Tomēr, skatoties uz Kopienas nozari kopumā, tirgus daļa izlases uzņēmumiem palielinājās, nedaudz kāpjot no 26,3 % 2000. gadā līdz 26,9 % IL laikā. |
| --- | --- |

(49)

Realizācijas apjomi kritās par 7,5 %, no 10 484 tonnām 2000. gadā līdz 9 699 tonnām IL laikā. Tomēr, skatoties uz Kopienas nozari kopumā, tirgus daļa izlases uzņēmumiem palielinājās, nedaudz kāpjot no 26,3 % 2000. gadā līdz 26,9 % IL laikā.

d)   Pārdošanas cenas, Kopienas cenas un rentabilitāti ietekmējošie faktori

| (50) | Kopienā pārdotā līdzīga ražojuma vidējā cena visu aplūkojamo laikposmu palika nemainīga – 2,2 eiro/kg. Neskatoties uz stabilo cenu līmeni, peļņas līmenis pirms nodokļu nomaksas nopietni kritās no 9,8 % 2000. gadā līdz 0,7 % IL laikā, galvenokārt vidējās pašizmaksas pieaugšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(50)

Kopienā pārdotā līdzīga ražojuma vidējā cena visu aplūkojamo laikposmu palika nemainīga – 2,2 eiro/kg. Neskatoties uz stabilo cenu līmeni, peļņas līmenis pirms nodokļu nomaksas nopietni kritās no 9,8 % 2000. gadā līdz 0,7 % IL laikā, galvenokārt vidējās pašizmaksas pieaugšanas rezultātā.

| (51) | Galvenie faktori, kuri izraisīja šo cenas inertumu bija, no vienas puses, pieprasījuma stāvokļa pasliktināšanās un, no otras puses, saistībā ar stipro konkurenci tirgū, neiespējamība pacelt cenas līmeni līdz tādam, kāds bija pirms pasākumu ieviešanas 1998. gadā, kad norisinājās kaitējošs dempings no Indijas. |
| --- | --- |

(51)

Galvenie faktori, kuri izraisīja šo cenas inertumu bija, no vienas puses, pieprasījuma stāvokļa pasliktināšanās un, no otras puses, saistībā ar stipro konkurenci tirgū, neiespējamība pacelt cenas līmeni līdz tādam, kāds bija pirms pasākumu ieviešanas 1998. gadā, kad norisinājās kaitējošs dempings no Indijas.

e)   Ieguldījumi un kapitāla palielināšanas spēja

| (52) | Neskatoties uz iepriekš minēto kaitējuma rādītāju negatīvo attīstību, ieguldījumi palielinājās no 809 432 eiro 2000. gadā līdz 1 768 029 eiro IL laikā, t.i., par 118,4 %. Izlases uzņēmumi neziņoja par jebkādām grūtībām saistībā ar piekļūšanu jaunam kapitālam. |
| --- | --- |

(52)

Neskatoties uz iepriekš minēto kaitējuma rādītāju negatīvo attīstību, ieguldījumi palielinājās no 809 432 eiro 2000. gadā līdz 1 768 029 eiro IL laikā, t.i., par 118,4 %. Izlases uzņēmumi neziņoja par jebkādām grūtībām saistībā ar piekļūšanu jaunam kapitālam.

f)   Ienākums no ieguldījumiem

| (53) | Sakarā ar negatīvo rentabilitātes tendenci ienākums no ieguldījumiem samazinājies no 12 % 2000. gadā līdz 3 % IL laikā. |
| --- | --- |

(53)

Sakarā ar negatīvo rentabilitātes tendenci ienākums no ieguldījumiem samazinājies no 12 % 2000. gadā līdz 3 % IL laikā.

g)   Naudas plūsma

| (54) | Starp šīs nozares raksturīgajām īpašībām ir tās kapitāla intensitāte un konsekventi augsti amortizācijas apjomi, kas atstāj tiešu iespaidu uz naudas plūsmu. Visu aplūkojamo laikposmu naudas plūsma palika pozitīva, lai gan kritās no 4,66 miljoniem eiro 2000. gadā līdz 2,23 miljoniem eiro IL laikā. |
| --- | --- |

(54)

Starp šīs nozares raksturīgajām īpašībām ir tās kapitāla intensitāte un konsekventi augsti amortizācijas apjomi, kas atstāj tiešu iespaidu uz naudas plūsmu. Visu aplūkojamo laikposmu naudas plūsma palika pozitīva, lai gan kritās no 4,66 miljoniem eiro 2000. gadā līdz 2,23 miljoniem eiro IL laikā.

h)   Nodarbinātība, produktivitāte un darba izmaksas

| (55) | Kā rāda Kopienas nozares kopējā analīze, nodarbinātības stāvoklis kritās arī četru izlases uzņēmumu gadījumā. Nodarbinātība samazinājās par 7,1 %, no 747 nodarbinātajiem 2000. gadā līdz 694 nodarbinātajiem IL laikā. Produktivitāte uz vienu nodarbināto aplūkojamajā laikposmā pieauga par 5,8 %. Produktivitātes pieaugums jāaplūko kā to ieguldījumu rezultāts, kas veikti augstas tehnoloģijas trošu izgatavošanas ierīcēs aplūkojamajā laikposmā. |
| --- | --- |

(55)

Kā rāda Kopienas nozares kopējā analīze, nodarbinātības stāvoklis kritās arī četru izlases uzņēmumu gadījumā. Nodarbinātība samazinājās par 7,1 %, no 747 nodarbinātajiem 2000. gadā līdz 694 nodarbinātajiem IL laikā. Produktivitāte uz vienu nodarbināto aplūkojamajā laikposmā pieauga par 5,8 %. Produktivitātes pieaugums jāaplūko kā to ieguldījumu rezultāts, kas veikti augstas tehnoloģijas trošu izgatavošanas ierīcēs aplūkojamajā laikposmā.

| (56) | Lai gan nodarbināto skaits izlases uzņēmumos laikā no 2000. gada līdz IL samazinājās, kopējās darba izmaksas attīstījās pretējā virzienā, palielinoties no 4,49 miljoniem eiro līdz 4,84 miljoniem eiro, t.i., par 7,8 %. |
| --- | --- |

(56)

Lai gan nodarbināto skaits izlases uzņēmumos laikā no 2000. gada līdz IL samazinājās, kopējās darba izmaksas attīstījās pretējā virzienā, palielinoties no 4,49 miljoniem eiro līdz 4,84 miljoniem eiro, t.i., par 7,8 %.

| (57) | Sakarā ar to, ka attiecīgā ražojuma imports no Indijas IL laikā bija nenozīmīgs, dempinga starpību nevarēja noteikt. |
| --- | --- |

(57)

Sakarā ar to, ka attiecīgā ražojuma imports no Indijas IL laikā bija nenozīmīgs, dempinga starpību nevarēja noteikt.

| (58) | Tika analizēts, vai Kopienas nozare joprojām atrodas atgūšanās procesā no iepriekšējā dempinga sekām. Tika secināts, ka, ņemot vērā dažādos negatīvos ekonomiskos rādītājus, kurus aplūkoja attiecībā uz Kopienas nozari kopumā un izlases Kopienas ražotājiem, iespējams, ka Kopienas nozares stāvoklis, kaut gan daļēji uzlabojoties, joprojām nav pilnīgi atguvies no iepriekšējā dempinga kaitīgajām sekām. |
| --- | --- |

(58)

Tika analizēts, vai Kopienas nozare joprojām atrodas atgūšanās procesā no iepriekšējā dempinga sekām. Tika secināts, ka, ņemot vērā dažādos negatīvos ekonomiskos rādītājus, kurus aplūkoja attiecībā uz Kopienas nozari kopumā un izlases Kopienas ražotājiem, iespējams, ka Kopienas nozares stāvoklis, kaut gan daļēji uzlabojoties, joprojām nav pilnīgi atguvies no iepriekšējā dempinga kaitīgajām sekām.

| (59) | Neskatoties uz to, ka ir ieviesti efektīvi antidempinga maksājumi pret importu no Indijas, Kopienas nozare joprojām atrodas viegli ievainojamā situācijā, kaut gan daži rādītāji rāda uzlabošanos salīdzinājumā ar sākotnējiem galīgajiem konstatējumiem (t.i., rentabilitāte) un daži citi rāda vērā ņemamu pozitīvu attīstību (t.i., tirgus daļa, ieguldījumi un produktivitāte). |
| --- | --- |

(59)

Neskatoties uz to, ka ir ieviesti efektīvi antidempinga maksājumi pret importu no Indijas, Kopienas nozare joprojām atrodas viegli ievainojamā situācijā, kaut gan daži rādītāji rāda uzlabošanos salīdzinājumā ar sākotnējiem galīgajiem konstatējumiem (t.i., rentabilitāte) un daži citi rāda vērā ņemamu pozitīvu attīstību (t.i., tirgus daļa, ieguldījumi un produktivitāte).

| (60) | Izņemot pieaugumu tirgus daļās, ieguldījumos, kā arī ražošanas jaudu, vidējās cenas un kapitāla palielināšanas spēju, kas palika stabilas, visi pārējie kaitējuma rādītāji uzrādīja negatīvu attīstību. Šie faktori, kurus analizēja gan attiecībā uz Kopienas nozari kopumā, gan uz izlases uzņēmumiem, uzrāda vienādas tendences. |
| --- | --- |

(60)

Izņemot pieaugumu tirgus daļās, ieguldījumos, kā arī ražošanas jaudu, vidējās cenas un kapitāla palielināšanas spēju, kas palika stabilas, visi pārējie kaitējuma rādītāji uzrādīja negatīvu attīstību. Šie faktori, kurus analizēja gan attiecībā uz Kopienas nozari kopumā, gan uz izlases uzņēmumiem, uzrāda vienādas tendences.

| (61) | Augstāk aprakstītā negatīvā nozares attīstība ieviesto efektīvo maksājumu dēļ nevar būt izskaidrojama ar importu no Indijas. Tā vietā Kopienas nozares vājās finansiālās situācijas iemesls var tikt attiecināts uz i) pieprasījuma samazināšanos, kas galvenokārt ir sekas Eiropas zvejas flotiles un zvejniecības kvotu samazināšanai, ii) ievērojamo importa un tirgus daļu palielināšanos citām valstīm, kas nav Indija (galvenokārt no pievienošanās dalībvalstīm), un attiecīgu realizācijas apjomu krišanos Kopienas nozarē, iii) cenām, kuras nav sasniegušas pirmsdempinga līmeni sakarā ar stipro konkurenci tirgū, kurai par iemeslu ir importa pieaugums no citām valstīm, kas nav Indija, un iv) ekonomikas kopējo lejupslīdes tendenci kopš 2001. gada. |
| --- | --- |

(61)

Augstāk aprakstītā negatīvā nozares attīstība ieviesto efektīvo maksājumu dēļ nevar būt izskaidrojama ar importu no Indijas. Tā vietā Kopienas nozares vājās finansiālās situācijas iemesls var tikt attiecināts uz i) pieprasījuma samazināšanos, kas galvenokārt ir sekas Eiropas zvejas flotiles un zvejniecības kvotu samazināšanai, ii) ievērojamo importa un tirgus daļu palielināšanos citām valstīm, kas nav Indija (galvenokārt no pievienošanās dalībvalstīm), un attiecīgu realizācijas apjomu krišanos Kopienas nozarē, iii) cenām, kuras nav sasniegušas pirmsdempinga līmeni sakarā ar stipro konkurenci tirgū, kurai par iemeslu ir importa pieaugums no citām valstīm, kas nav Indija, un iv) ekonomikas kopējo lejupslīdes tendenci kopš 2001. gada.

| (62) | No otras puses, tika noskaidrots, ka Kopienas nozares rentabilitātes mazāk labvēlīgās tendences parādījās sākotnējās izmeklēšanas laikposmā (t.i. no 1993. gada janvāra līdz 1997. gada maijam), nevis šīs izmeklēšanas laikposmā. Tas norāda uz salīdzinošu uzlabošanos Kopienas nozarē kopš maksājumu ieviešanas. |
| --- | --- |

(62)

No otras puses, tika noskaidrots, ka Kopienas nozares rentabilitātes mazāk labvēlīgās tendences parādījās sākotnējās izmeklēšanas laikposmā (t.i. no 1993. gada janvāra līdz 1997. gada maijam), nevis šīs izmeklēšanas laikposmā. Tas norāda uz salīdzinošu uzlabošanos Kopienas nozarē kopš maksājumu ieviešanas.

| (63) | Svarīgs faktors Kopienas nozares dzīvotspējā ir ieguldījumi. Ieguldījumi aplūkojamajā laikposmā ir vairāk nekā divkāršojušies, kas norāda, ka nozare joprojām uzskata sevi par dzīvotspējīgu. Turklāt palielinātā produktivitāte un Kopienas nozares tirgus daļas pieaugšana rāda, ka, par spīti stiprai konkurencei, kuru izraisījušas citas trešās valstis, Kopienas nozare spējusi ne tikai saglabāt, bet arī nedaudz nostiprināt savas pozīcijas Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(63)

Svarīgs faktors Kopienas nozares dzīvotspējā ir ieguldījumi. Ieguldījumi aplūkojamajā laikposmā ir vairāk nekā divkāršojušies, kas norāda, ka nozare joprojām uzskata sevi par dzīvotspējīgu. Turklāt palielinātā produktivitāte un Kopienas nozares tirgus daļas pieaugšana rāda, ka, par spīti stiprai konkurencei, kuru izraisījušas citas trešās valstis, Kopienas nozare spējusi ne tikai saglabāt, bet arī nedaudz nostiprināt savas pozīcijas Kopienas tirgū.

G.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (64) | Ņemot vērā spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās iespējamo iedarbību uz Kopienas nozares stāvokli, kopā ar 31. un 32. apsvērumā apkopotajiem faktoriem tika ņemti vērā arī citi vairāki faktori. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās iespējamo iedarbību uz Kopienas nozares stāvokli, kopā ar 31. un 32. apsvērumā apkopotajiem faktoriem tika ņemti vērā arī citi vairāki faktori.

| (65) | Kā jau tika norādīts, antidempinga pasākumu izbeigšanās gadījumā atsāktos attiecīgā ražojuma imports no Indijas par dempinga cenām. It sevišķi antidempinga pasākumu termiņa izbeigšanās gadījumā parādās nepārprotamas pazīmes, ka dempinga importa apjoms Kopienā ievērojami pieaugtu sakarā ar milzīgajām Indijas ražotāju ražotspējas rezervēm. Kā tika izskaidrots 27. apsvērumā, Indijas ražotājiem eksportētājiem ir apmēram 70 000 tonnu ražotspējas rezervju, t.i. gandrīz divreiz vairāk nekā Kopienas tirgus lielums IL laikā (36 093 tonnas). |
| --- | --- |

(65)

Kā jau tika norādīts, antidempinga pasākumu izbeigšanās gadījumā atsāktos attiecīgā ražojuma imports no Indijas par dempinga cenām. It sevišķi antidempinga pasākumu termiņa izbeigšanās gadījumā parādās nepārprotamas pazīmes, ka dempinga importa apjoms Kopienā ievērojami pieaugtu sakarā ar milzīgajām Indijas ražotāju ražotspējas rezervēm. Kā tika izskaidrots 27. apsvērumā, Indijas ražotājiem eksportētājiem ir apmēram 70 000 tonnu ražotspējas rezervju, t.i. gandrīz divreiz vairāk nekā Kopienas tirgus lielums IL laikā (36 093 tonnas).

| (66) | Eksporta, kuru Indijas eksportētāji veikuši par iespējams dempinga cenām uz trešajām valstīm (ASV un Norvēģiju), analīze parāda, ka Indijas eksporta cena, ja tas atsāktos uz Kopienu, pazeminātu Kopienas nozares cenas. Saskaņā ar oficiālo tirdzniecības statistiku ASV un Norvēģijā attiecīgā ražojuma eksporta novērtētā vidējā cena bija 1,73 eiro/kg eksporta uz ASV gadījumā un 1,70 eiro/kg eksporta uz Norvēģiju gadījumā. Šīs vidējās cenas pazeminātu Kopienas nozares vidējo cenu līdzīgam ražojumam attiecīgi par 21 % un 22 %. |
| --- | --- |

(66)

Eksporta, kuru Indijas eksportētāji veikuši par iespējams dempinga cenām uz trešajām valstīm (ASV un Norvēģiju), analīze parāda, ka Indijas eksporta cena, ja tas atsāktos uz Kopienu, pazeminātu Kopienas nozares cenas. Saskaņā ar oficiālo tirdzniecības statistiku ASV un Norvēģijā attiecīgā ražojuma eksporta novērtētā vidējā cena bija 1,73 eiro/kg eksporta uz ASV gadījumā un 1,70 eiro/kg eksporta uz Norvēģiju gadījumā. Šīs vidējās cenas pazeminātu Kopienas nozares vidējo cenu līdzīgam ražojumam attiecīgi par 21 % un 22 %.

| (67) | Kopienas nozare joprojām ir sarežģītā situācijā, īpaši ņemot vērā tās rentabilitāti, kas ievērojami pieauga uzreiz pēc apsvērto pasākumu ieviešanas, bet pēc tam atkal nopietni kritās 51. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(67)

Kopienas nozare joprojām ir sarežģītā situācijā, īpaši ņemot vērā tās rentabilitāti, kas ievērojami pieauga uzreiz pēc apsvērto pasākumu ieviešanas, bet pēc tam atkal nopietni kritās 51. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ.

| (68) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka, gadījumā, ja pasākumiem tiktu ļauts izbeigties, pastāv kaitējuma atsākšanās iespējamība sakarā ar attiecīgā ražojuma importa atjaunošanu no Indijas. |
| --- | --- |

(68)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka, gadījumā, ja pasākumiem tiktu ļauts izbeigties, pastāv kaitējuma atsākšanās iespējamība sakarā ar attiecīgā ražojuma importa atjaunošanu no Indijas.

H.   KOPIENAS INTERESES

1.   Iepriekšējas piezīmes

| (69) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarināšana būtu pret Kopienas interesēm kopumā. Šī analīze tika balstīta uz dažādo iesaistīto interešu izpēti, t.i., Kopienas nozares, citu Kopienas ražotāju, importētāju/tirgotāju, tāpat arī lietotāju un attiecīgā ražojuma izejmateriālu piegādātāju interesēm. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarināšana būtu pret Kopienas interesēm kopumā. Šī analīze tika balstīta uz dažādo iesaistīto interešu izpēti, t.i., Kopienas nozares, citu Kopienas ražotāju, importētāju/tirgotāju, tāpat arī lietotāju un attiecīgā ražojuma izejmateriālu piegādātāju interesēm.

| (70) | Jāatceras, ka iepriekšējā izmeklēšanā pasākumu ieviešana netika uzskatītā par pretēju Kopienas interesēm. Pašreizējā izmeklēšana pieļauj analīzi, vai pēc pasākumu ieviešanas Kopienas intereses tika nelabvēlīgi ietekmētas no šo pasākumu ieviešanas. |
| --- | --- |

(70)

Jāatceras, ka iepriekšējā izmeklēšanā pasākumu ieviešana netika uzskatītā par pretēju Kopienas interesēm. Pašreizējā izmeklēšana pieļauj analīzi, vai pēc pasākumu ieviešanas Kopienas intereses tika nelabvēlīgi ietekmētas no šo pasākumu ieviešanas.

| (71) | Pamatojoties uz to, tika izskatīts jautājums, vai, neskatoties uz kaitīga dempinga atkārtošanās iespējamību, pasākumu termiņam ir jābeidzas, jo pastāv nepārvarami iemesli, kuri noved pie secinājuma, ka šajā gadījumā Kopienas interesēs nav atstāt spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(71)

Pamatojoties uz to, tika izskatīts jautājums, vai, neskatoties uz kaitīga dempinga atkārtošanās iespējamību, pasākumu termiņam ir jābeidzas, jo pastāv nepārvarami iemesli, kuri noved pie secinājuma, ka šajā gadījumā Kopienas interesēs nav atstāt spēkā esošos pasākumus.

2.   Kopienas nozares intereses

| (72) | Neskatoties uz Kopienas nozares finansiālās situācijas negatīvo attīstību aplūkojamajā laikposmā, pašreiz tā ir strukturāli dzīvotspējīga, ņemot vērā to, ka tā bija spējīga saglabāt savu ievērojamo tirgus daļu. Turklāt, kā to parāda straujš kāpums tās ieguldījumos aplūkojamajā laikposmā, Kopienas nozare sevi uzskata par dzīvotspējīgu. Ņemot vērā secinājumus par situāciju Kopienas nozarē, kuri ir izteikti 59. līdz 61. apsvērumā, jo sevišķi attiecībā uz nozares ārkārtīgi zemo rentabilitātes līmeni, un sekojot G iedaļā minētajiem argumentiem, tiek uzskatīts, ka pasākumu iztrūkuma gadījumā Kopienas nozare visdrīzāk izjutīs finansiālu pasliktināšanos. Ņemot vērā attiecīgā ražojuma importa no Indijas sagaidāmos apjomus un cenas pēc pasākumu termiņa izbeigšanās, Kopienas nozare tiktu pakļauta turpmākam riskam, veicinot kritumu tās tirgus daļās, samazinot tās cenas un izraisot tās rentabilitātes tuvošanos tiem negatīvajiem līmeņiem, kuri parādījās sākotnējās izmeklēšanas aplūkotajā laikā. Tādējādi tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu paturēšana nebūs pret Kopienas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(72)

Neskatoties uz Kopienas nozares finansiālās situācijas negatīvo attīstību aplūkojamajā laikposmā, pašreiz tā ir strukturāli dzīvotspējīga, ņemot vērā to, ka tā bija spējīga saglabāt savu ievērojamo tirgus daļu. Turklāt, kā to parāda straujš kāpums tās ieguldījumos aplūkojamajā laikposmā, Kopienas nozare sevi uzskata par dzīvotspējīgu. Ņemot vērā secinājumus par situāciju Kopienas nozarē, kuri ir izteikti 59. līdz 61. apsvērumā, jo sevišķi attiecībā uz nozares ārkārtīgi zemo rentabilitātes līmeni, un sekojot G iedaļā minētajiem argumentiem, tiek uzskatīts, ka pasākumu iztrūkuma gadījumā Kopienas nozare visdrīzāk izjutīs finansiālu pasliktināšanos. Ņemot vērā attiecīgā ražojuma importa no Indijas sagaidāmos apjomus un cenas pēc pasākumu termiņa izbeigšanās, Kopienas nozare tiktu pakļauta turpmākam riskam, veicinot kritumu tās tirgus daļās, samazinot tās cenas un izraisot tās rentabilitātes tuvošanos tiem negatīvajiem līmeņiem, kuri parādījās sākotnējās izmeklēšanas aplūkotajā laikā. Tādējādi tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu paturēšana nebūs pret Kopienas nozares interesēm.

3.   Citu ražotāju intereses

| (73) | Komisija pieprasīja informāciju no 11 pieprasījumu neiesniegušiem Kopienas ražotājiem. Atbildes uz aptaujas lapu netika saņemtas. |
| --- | --- |

(73)

Komisija pieprasīja informāciju no 11 pieprasījumu neiesniegušiem Kopienas ražotājiem. Atbildes uz aptaujas lapu netika saņemtas.

| (74) | Ņemot vērā attiecīgā ražojuma iespējamo daudzumu, kurš būtu eksportēts no Indijas uz Kopienu, ja pasākumi tiktu atcelti, un cenas, pieprasījumu neiesniegušie līdzīga ražojuma ražotāji arī izjustu savas tirgus daļas samazināšanos un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā attiecīgā ražojuma iespējamo daudzumu, kurš būtu eksportēts no Indijas uz Kopienu, ja pasākumi tiktu atcelti, un cenas, pieprasījumu neiesniegušie līdzīga ražojuma ražotāji arī izjustu savas tirgus daļas samazināšanos un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos.

| (75) | Šajos apstākļos, trūkstot jebkādiem pretējiem rādītājiem, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana negatīvi neietekmēs pieprasījumu neiesniegušos Kopienas ražotājus. |
| --- | --- |

(75)

Šajos apstākļos, trūkstot jebkādiem pretējiem rādītājiem, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana negatīvi neietekmēs pieprasījumu neiesniegušos Kopienas ražotājus.

4.   Nesaistīto importētāju/tirgotāju un izejmateriālu piegādātāju intereses

| (76) | Komisija nosūtīja aptaujas lapas 6 nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem un 11 izejmateriālu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(76)

Komisija nosūtīja aptaujas lapas 6 nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem un 11 izejmateriālu piegādātājiem.

| (77) | Tikai viens no nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem, kura attiecīgā ražojuma iepirkumi IL laikā sastādīja 0,07 % no Kopienas patēriņa, iesniedza dažus argumentus pret maksājumu turpināšanu. Tomēr šis uzņēmums nesniedza nekādu informāciju vai pierādījumus attiecībā uz iespaidu, kādu pasākumu stāšanās spēkā būtu atstājusi uz tās komercdarbību, kā arī nepareizi veica novērtējumu, kādā mērā maksājumu turpināšana kaitētu tās kā importētāja stāvoklim. Pārējie 5 nesaistītie importētāji neiesniedza nekādas atsauksmes vai informāciju. |
| --- | --- |

(77)

Tikai viens no nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem, kura attiecīgā ražojuma iepirkumi IL laikā sastādīja 0,07 % no Kopienas patēriņa, iesniedza dažus argumentus pret maksājumu turpināšanu. Tomēr šis uzņēmums nesniedza nekādu informāciju vai pierādījumus attiecībā uz iespaidu, kādu pasākumu stāšanās spēkā būtu atstājusi uz tās komercdarbību, kā arī nepareizi veica novērtējumu, kādā mērā maksājumu turpināšana kaitētu tās kā importētāja stāvoklim. Pārējie 5 nesaistītie importētāji neiesniedza nekādas atsauksmes vai informāciju.

| (78) | No otras puses, viens no izejmateriālu piegādātājiem īpaši atbalstīja pasākumu turpināšanu. |
| --- | --- |

(78)

No otras puses, viens no izejmateriālu piegādātājiem īpaši atbalstīja pasākumu turpināšanu.

| (79) | Šādos apstākļos tiek secināts, ka pasākumu turpināšana negatīvi neiespaidotu nesaistītos importētājus/tirgotājus un izejmateriālu piegādātājus. |
| --- | --- |

(79)

Šādos apstākļos tiek secināts, ka pasākumu turpināšana negatīvi neiespaidotu nesaistītos importētājus/tirgotājus un izejmateriālu piegādātājus.

5.   Lietotāju intereses

| (80) | Komisija nosūtīja aptaujas lapas 23 attiecīgā ražojuma lietotājiem, kas pārsvarā pārstāvēja zvejniecības un kuģniecības nozares. Neviens no lietotājiem neiesniedza pilnīgu atbildi uz aptaujas lapu. Viens lietotājs iebilda pret pasākumu turpināšanu, bet sīkāk savu nostāju nepamatoja. |
| --- | --- |

(80)

Komisija nosūtīja aptaujas lapas 23 attiecīgā ražojuma lietotājiem, kas pārsvarā pārstāvēja zvejniecības un kuģniecības nozares. Neviens no lietotājiem neiesniedza pilnīgu atbildi uz aptaujas lapu. Viens lietotājs iebilda pret pasākumu turpināšanu, bet sīkāk savu nostāju nepamatoja.

| (81) | Sakarā ar gandrīz pilnīgu sadarbības trūkumu no lietotāju puses un sakarā ar to, ka maksājumu iespaids ir nenozīmīgs, salīdzinot ar galvenajām lietotāju nozares izmaksām (t.i. kuģu nolietošanās, degviela, apdrošināšana, darbaspēks un apkope), tiek secināts, ka pasākumu turpināšanai nebūs negatīvs iespaids uz tāda veida lietotājiem. |
| --- | --- |

(81)

Sakarā ar gandrīz pilnīgu sadarbības trūkumu no lietotāju puses un sakarā ar to, ka maksājumu iespaids ir nenozīmīgs, salīdzinot ar galvenajām lietotāju nozares izmaksām (t.i. kuģu nolietošanās, degviela, apdrošināšana, darbaspēks un apkope), tiek secināts, ka pasākumu turpināšanai nebūs negatīvs iespaids uz tāda veida lietotājiem.

6.   Secinājums

| (82) | Pasākumu turpināšanas iespaids var palīdzēt Kopienas nozarei uzlabot rentabilitāti ar no tā izrietošu labvēlīgu ietekmi uz konkurences apstākļiem Kopienas tirgū un samazināt draudus attiecībā uz uzņēmumu likvidēšanu un nodarbinātības samazināšanu. Ir gaidāms arī, ka labvēlīgā ietekme palīdzēs Kopienas ražotājiem gūt visu labumu no pēdējos gados veiktajiem ieguldījumiem, turpināt izstrādāt jaunus augstās tehnoloģijas ražojumus jauniem un īpašiem pielietojumiem. |
| --- | --- |

(82)

Pasākumu turpināšanas iespaids var palīdzēt Kopienas nozarei uzlabot rentabilitāti ar no tā izrietošu labvēlīgu ietekmi uz konkurences apstākļiem Kopienas tirgū un samazināt draudus attiecībā uz uzņēmumu likvidēšanu un nodarbinātības samazināšanu. Ir gaidāms arī, ka labvēlīgā ietekme palīdzēs Kopienas ražotājiem gūt visu labumu no pēdējos gados veiktajiem ieguldījumiem, turpināt izstrādāt jaunus augstās tehnoloģijas ražojumus jauniem un īpašiem pielietojumiem.

| (83) | Ņemot vērā iepriekš izdarītos secinājumus par pasākumu turpināšanas iespaidu uz dažādiem dalībniekiem Kopienas tirgū, ir nolemts, ka pasākumu turpināšana nav pret Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā iepriekš izdarītos secinājumus par pasākumu turpināšanas iespaidu uz dažādiem dalībniekiem Kopienas tirgū, ir nolemts, ka pasākumu turpināšana nav pret Kopienas interesēm.

I.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (84) | Visas iesaistītās puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir paredzēts ieteikt uzturēt spēkā esošos pasākumus viņu pašreizējā veidā. Viņiem arī bija dots laiks, lai iesniegtu iebildumus attiecībā uz šo paziņošanu, bet neviens neiesniedza iebildumus, kuri mainītu augstākminēto faktu apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(84)

Visas iesaistītās puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir paredzēts ieteikt uzturēt spēkā esošos pasākumus viņu pašreizējā veidā. Viņiem arī bija dots laiks, lai iesniegtu iebildumus attiecībā uz šo paziņošanu, bet neviens neiesniedza iebildumus, kuri mainītu augstākminēto faktu apstiprinājumu.

| (85) | No augstākminētā izriet, ka, kā paredz pamatregulas 11. panta 2. punkts, antidempinga maksājumi, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 1312/98 būtu jāsaglabā, |
| --- | --- |

(85)

No augstākminētā izriet, ka, kā paredz pamatregulas 11. panta 2. punkts, antidempinga maksājumi, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 1312/98 būtu jāsaglabā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu šādu Indijas izcelsmes ražojumu importam: auklas, tauvas, troses un kabeļi, kas ir vai nav pīti un ir vai nav impregnēti, pārklāti, ietverti apvalkā vai apšūti ar gumiju vai plastmasu, no polietilēna vai polipropilēna, izņemot saistvielu un iesaiņojamo auklu, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m), kā arī no citādām sintētiskajām šķiedrām no neilona vai no citiem poliamīdiem vai poliesteriem, ar svara numuru, kas ir lielāks par 50 000 deciteksiem (5 g/m), klasificējami ar KN kodiem 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 un 5607 50 19.

2.   Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

ražojumi, ko ražo

| — | Garware Wall Ropes Ltd.: 53,0 % (TARIC papildu kods 8755), |
| --- | --- |

—

Garware Wall Ropes Ltd.: 53,0 % (TARIC papildu kods 8755),

| — | pārējie ražotāji: 82,0 % (TARIC papildu kods 8900). |
| --- | --- |

—

pārējie ražotāji: 82,0 % (TARIC papildu kods 8900).

2. pants

Ja nav norādīts citādi, jāievēro spēkā esošie noteikumi par muitas nodokļiem.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2004. gada 4. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. J. DE GEUS

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 183, 26.6.1998., 1. lpp.

2

(3)  OV C 240, 5.10.2002., 2. lpp.

3

(4)  OV C 149, 26.6.2003., 12. lpp.

4

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1737/2004

(2004. gada 7. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 8. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 7. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 60,7 |
| 999 | 60,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,2 |
| 999 | 79,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,9 |
| 999 | 84,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 63,5 |
| 388 | 65,4 |
| 524 | 40,6 |
| 528 | 43,5 |
| 999 | 53,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 85,0 |
| 624 | 85,8 |
| 999 | 85,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 85,9 |
| 388 | 92,7 |
| 400 | 91,8 |
| 508 | 97,6 |
| 512 | 110,5 |
| 800 | 155,5 |
| 804 | 89,4 |
| 999 | 103,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 98,2 |
| 388 | 83,7 |
| 999 | 91,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

60,7

999

60,7

0707 00 05

052

79,2

999

79,2

0709 90 70

052

84,9

999

84,9

0805 50 10

052

63,5

388

65,4

524

40,6

528

43,5

999

53,3

0806 10 10

052

85,0

624

85,8

999

85,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

85,9

388

92,7

400

91,8

508

97,6

512

110,5

800

155,5

804

89,4

999

103,3

0808 20 50

052

98,2

388

83,7

999

91,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1738/2004

(2004. gada 7. oktobris),

ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2004. gada 8. oktobris

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 24. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei.

| (2) | Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi. |
| --- | --- |

(2)

Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi.

| (3) | Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu.

| (4) | Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas. |
| --- | --- |

(4)

Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas.

| (5) | Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi. |
| --- | --- |

(5)

Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. pantā minētajiem produktiem, ir noteikti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 8. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā —

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 79/2003 (OV L 13, 18.1.2003., 4. lpp.).

2

(3)  OV L 145, 27.6.1968., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1422/1995 (OV L 141, 24.6.1995., 12. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi melasei cukura nozarē, ko piemēro no 2004. gada 8. oktobra

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1) |
| 1703 10 00 (2) | 8,65 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 10,10 | — | 0 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1)

1703 10 00 (2)

8,65

—

0

1703 90 00 (2)

10,10

—

0

---

(1)  Šī summa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantu aizstāj kopējā muitas tarifa nodokli, kas paredzēts šiem produktiem.

(2)  Noteiktā cena grozītās Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā definētajai standarta kvalitātei.

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1739/2004

(2004. gada 7. oktobris),

ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts.

| (3) | Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura. |
| --- | --- |

(3)

Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura.

| (4) | Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem.

| (5) | Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa.

| (7) | Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs. |
| --- | --- |

(7)

Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs.

| (8) | Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem.

| (9) | Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā. |
| --- | --- |

(9)

Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas, kas piešķiramas gadījumā, kad tiek izvesti nedenaturēti Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie produkti bez turpmākas apstrādes, noteiktas saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 8. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 214, 8.9.1995., 16. lpp.

2

---

PIELIKUMS

KOMPENSĀCIJAS, KAS PIEMĒROJAMAS TURPMĀK NEAPSTRĀDĀTA BALTĀ CUKURA UN JĒLCUKURA IZVEDUMIEM 2004. GADA 8. OKTOBRA

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 38,89 (1) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 38,85 (1) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 38,89 (1) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 38,85 (1) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,4228 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 42,28 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 42,24 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 42,24 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,4228 |
| NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi.







  S00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas) izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

38,89 (1)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

38,85 (1)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

38,89 (1)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

38,85 (1)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,4228

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

42,28

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

42,24

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

42,24

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,4228

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi.

S00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas) izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.).

---

(1)  Šis daudzums ir piemērojams jēlcukuram ar rezultativitāti 92 %. Ja izvestā jēlcukura rezultativitāte neatbilst 92 %, piemērojamās kompensācijas apjomu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu.

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1740/2004

(2004. gada 7. oktobris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 8. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1327/2004 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2004./2005. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1327/2004 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2004./2005. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1327/2004 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1327/2004 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

8. konkursa daļai attiecībā uz balto cukuru, ko izsludina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1327/2004, eksporta kompensācijas maksimālais apjoms ir noteikts 45,375 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 8. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 246, 20.7.2004., 23. lpp.

2

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1741/2004

(2004. gada 7. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1291/2000, ar ko paredz kopīgus sīki izstrādātus ievešanas un izvešanas atļauju un iepriekš noteiktas kompensācijas apliecību sistēmas noteikumus lauksaimniecības produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgu organizāciju (1) un jo īpaši tās 26. panta 3. punktu, kā arī citu regulu atbilstošos noteikumus par lauksaimniecības produktu tirgus kopīgu organizāciju,

tā kā:

| (1) | Kad ievešanas atļaujas lieto, lai noteiktu preferenciālo ievedmuitas nodokli saskaņā ar tarifu kvotām, var sākties krāpšanās, izmantojot viltotas atļaujas, it īpaši gadījumos, kad starp nodokli pilnā apmērā un samazināto vai atcelto nodokli ir liela starpība. Lai novērstu šādu iespēju, ir jārada kontroles mehānisms, ar kuru varētu pārbaudīt iesniegto atļauju īstumu. |
| --- | --- |

(1)

Kad ievešanas atļaujas lieto, lai noteiktu preferenciālo ievedmuitas nodokli saskaņā ar tarifu kvotām, var sākties krāpšanās, izmantojot viltotas atļaujas, it īpaši gadījumos, kad starp nodokli pilnā apmērā un samazināto vai atcelto nodokli ir liela starpība. Lai novērstu šādu iespēju, ir jārada kontroles mehānisms, ar kuru varētu pārbaudīt iesniegto atļauju īstumu.

| (2) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Komisijas Regula (EK) Nr. 1291/2000 (2). |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Komisijas Regula (EK) Nr. 1291/2000 (2).

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar visu attiecīgo pārvaldības komiteju atzinumiem, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar visu attiecīgo pārvaldības komiteju atzinumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1291/2000 50. pantam pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Muitas iestāde, kas pieņem deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, saglabā kopiju no iesniegtās apliecības vai izraksta, kas piešķir tiesības piemērot preferences. Izmantojot riska analīzi, katrai muitas iestādei gadā vismaz 1 % no iesniegto apliecību kopijām vai vismaz divu apliecību kopijas jānosūta apliecībā norādītajai izdevējiestādei īstuma pārbaudei. Šā apakšpunkta noteikumi neattiecas uz elektroniskām apliecībām un apliecībām, kurām Kopienas tiesību aktos noteikti citi kontroles mehānismi.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 636/2004 (OV L 100, 6.4.2004., 25. lpp.).

2

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1742/2004

(2004. gada 7. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2235/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus atbalsta piemērošanai attiecībā uz svaiga piena produktu patēriņu Kanāriju salās

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1454/2001, ar ko ievieš īpašus pasākumus Kanāriju salām attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem un atceļ Regulu (EEK) Nr. 1601/92 (Poseican) (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2235/92 (2) 1. panta 1. punkts paredz, ka atbalstu attiecībā uz Kanāriju salās ražotu svaiga govs piena produktu patēriņu pārtikā divpadsmit mēnešu laika posmam piemēro, ievērojot pilnpienam noteikto 44 000 tonnu limitu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2235/92 (2) 1. panta 1. punkts paredz, ka atbalstu attiecībā uz Kanāriju salās ražotu svaiga govs piena produktu patēriņu pārtikā divpadsmit mēnešu laika posmam piemēro, ievērojot pilnpienam noteikto 44 000 tonnu limitu.

| (2) | Spānijas iestāžu nesen veiktais novērtējums rāda, ka 44 000 tonnu patēriņa limits tuvākajā laikā tiks sasniegts. Tādēļ šis daudzums jāpalielina un jānosaka 50 000 tonnu apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Spānijas iestāžu nesen veiktais novērtējums rāda, ka 44 000 tonnu patēriņa limits tuvākajā laikā tiks sasniegts. Tādēļ šis daudzums jāpalielina un jānosaka 50 000 tonnu apmērā.

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2235/92. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2235/92.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2235/92 1. panta 1. punktā “44 000 tonnu” aizstāj ar “50 000 tonnu”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 198, 21.7.2001., 45. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 218, 1.8.1992., 105. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1400/98 (OV L 187, 1.7.1998., 54. lpp.).

2

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1743/2004

(2004. gada 7. oktobris)

par autonomas ķiploku tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldību no 2004. gada 1. septembra

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 41. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 565/2002 (1) ir noteikta tarifa kvotu pārvaldības kārtība un izveidota izcelsmes apliecību sistēma ķiplokiem, kas importēti no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 565/2002 (1) ir noteikta tarifa kvotu pārvaldības kārtība un izveidota izcelsmes apliecību sistēma ķiplokiem, kas importēti no trešām valstīm.

| (2) | Komisijas 2004. gada 3. februāra Regula (EK) Nr. 228/2004, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, kas Regulai (EK) Nr. 565/2002 piemērojami sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos (2), paredz pasākumus, kas ļautu šo valstu importētājiem izmantot Regulas (EK) Nr. 565/2002 noteikumu sniegtās priekšrocības. Šo pasākumu mērķis ir nodalīt tradicionālos importētājus un jaunos importētājus jaunajās dalībvalstīs, kā arī pielāgot references daudzumus, lai šie importētāji varētu izmantot minētās sistēmas priekšrocības. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2004. gada 3. februāra Regula (EK) Nr. 228/2004, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, kas Regulai (EK) Nr. 565/2002 piemērojami sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos (2), paredz pasākumus, kas ļautu šo valstu importētājiem izmantot Regulas (EK) Nr. 565/2002 noteikumu sniegtās priekšrocības. Šo pasākumu mērķis ir nodalīt tradicionālos importētājus un jaunos importētājus jaunajās dalībvalstīs, kā arī pielāgot references daudzumus, lai šie importētāji varētu izmantot minētās sistēmas priekšrocības.

| (3) | Lai nodrošinātu paplašinātās Kopienas tirgus nepārtrauktu apgādi, ņemot vērā apgādes ekonomiskos apstākļus jaunajās dalībvalstīs pirms pievienošanās, jāatver autonoma pagaidu importa tarifa kvota svaigiem vai saldētiem ķiplokiem ar KN kodu 0703 20 00. Jaunā tarifa kvota papildina kvotu, kas atvērta ar Komisijas 2004. gada 7. jūnija Regulu (EK) Nr. 1077/2004 par autonomas ķiploku tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldību (3). |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu paplašinātās Kopienas tirgus nepārtrauktu apgādi, ņemot vērā apgādes ekonomiskos apstākļus jaunajās dalībvalstīs pirms pievienošanās, jāatver autonoma pagaidu importa tarifa kvota svaigiem vai saldētiem ķiplokiem ar KN kodu 0703 20 00. Jaunā tarifa kvota papildina kvotu, kas atvērta ar Komisijas 2004. gada 7. jūnija Regulu (EK) Nr. 1077/2004 par autonomas ķiploku tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldību (3).

| (4) | Jaunā kvota ir jāatver uz laiku un pēc jauno dalībvalstu pievienošanās tā nedrīkst ietekmēt iznākumu sarunās, kas pašlaik noris Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO). |
| --- | --- |

(4)

Jaunā kvota ir jāatver uz laiku un pēc jauno dalībvalstu pievienošanās tā nedrīkst ietekmēt iznākumu sarunās, kas pašlaik noris Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO).

| (5) | Augļu un dārzeņu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Augļu un dārzeņu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   No 2004. gada 1. septembra svaigu vai saldētu ķiploku ar KN kodu 0703 20 00 importam Kopienā atver autonomu tarifa kvotu 4 400 tonnu apmērā (kārtas numurs 09.4108), turpmāk tekstā “autonomā kvota”.

2.   Procentuālā nodokļa likme, ko importētiem produktiem piemēro saskaņā ar autonomo kvotu, ir 9,6 %.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 565/2002 un Regulu (EK) Nr. 228/2004 piemēro autonomās kvotas pārvaldībai, ievērojot šīs regulas noteikumus.

Uz autonomās kvotas pārvaldību tomēr neattiecas Regulas (EK) Nr. 565/2002 1. panta, 5. panta 5. punkta un 6. panta 1. punkta noteikumi.

3. pants

Importa licences, kas izsniegtas saistībā ar autonomo kvotu, turpmāk tekstā - “licences”, ir derīgas līdz 2005. gada 31. martam.

Licenču 24. ailē atzīmē vienu no I pielikumā minētajām norādēm.

4. pants

1.   Importētāji var iesniegt licenču pieteikumus dalībvalstu kompetentajām iestādēm piecu darbdienu laikā pēc dienas, kurā stājas spēkā šī regula.

Pieteikumu 20. ailē atzīmē vienu no II pielikumā minētajām norādēm.

2.   Importētāja licenču pieteikumus var iesniegt par daudzumu, kas nepārsniedz 10 % no autonomās kvotas.

5. pants

Autonomo kvotu sadala šādi:

| — | 70 % tradicionālajiem importētājiem; |
| --- | --- |

—

70 % tradicionālajiem importētājiem;

| — | 30 % jaunajiem importētājiem. |
| --- | --- |

—

30 % jaunajiem importētājiem.

Ja daudzumu, kas piešķirts vienai no importētāju kategorijām, tā pilnībā nav izmantojusi, atlikumu var piešķirt otrai kategorijai.

6. pants

1.   Septītajā darbdienā pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Komisijai daudzumus, par kuriem ir pieprasītas licences.

2.   Licences izsniedz divpadsmitajā darbdienā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ja vien Komisija nav veikusi īpašus pasākumus saskaņā ar šā panta 3. punktu.

3.   Ja Komisija, pamatojoties uz paziņojumiem, kas tai iesniegti saskaņā ar šā panta 1. punktu, konstatē, ka licenču pieteikumi pārsniedz daudzumus, kas pieejami vienai importētāju kategorijai saskaņā ar šīs regulas 5. pantu, Komisija pieņem regulu, kurā attiecīgajiem pieteikumiem nosaka vienotās likmes procentuālu samazinājumu.

7. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 86, 3.4.2002., 11. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 537/2004 (OV L 86, 24.3.2004., 9. lpp.).

1

(2)  OV L 39, 11.2.2004., 10. lpp.

2

(3)  OV L 203, 8.6.2004., 7. lpp.

3

---

PIELIKUMS I

3. PANTĀ MINĒTĀS NORĀDES

| — | : | spāņu valodā | : | Certificado expedido en virtud del Reglamento (CE) no 1743/2004 y válido únicamente hasta el 31 de marzo de 2005. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | čehu valodā | : | licence vydaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004 a platná pouze do 31. března 2005. |
| — | : | dāņu valodā | : | licens udstedt i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004 og kun gyldig til den 31. marts 2005. |
| — | : | vācu valodā | : | Lizenz gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004 erteilt und nur bis zum 31. März 2005 gültig. |
| — | : | igauņu valodā | : | litsents on välja antud määruse (EÜ) nr 1743/2004 alusel ja kehtib ainult 31. märtsini 2005. |
| — | : | grieķu valodā | : | Το πιστοποιητικό εκδόθηκε βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004 και ισχύει μόνο μέχρι τις 31 Μαρτίου 2005. |
| — | : | angļu valodā | : | licence issued under Regulation (EC) No 1743/2004 and valid only until 31 March 2005. |
| — | : | franču valodā | : | certificat émis au titre du règlement (CE) no 1743/2004 et valable seulement jusqu'au 31 mars 2005. |
| — | : | itāļu valodā | : | domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004 e valida soltanto fino al 31 marzo 2005. |
| — | : | latviešu valodā | : | atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004 un ir derīga tikai līdz 2005. gada 31. martam. |
| — | : | lietuviešu valodā | : | licencija, išduota pagal Reglamento (EB) Nr. 1743/2004 nuostatas, galiojanti tik iki 2005 m. kovo 31 d. |
| — | : | ungāru valodā | : | a 1743/2004/EK rendelet alkalmazásában kiállított, 2005. március 31-ig érvényes engedély. |
| — | : | nīderlandiešu valodā | : | overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 afgegeven certificaat dat slechts tot en met 31 maart 2005 geldig is. |
| — | : | poļu valodā | : | pozwolenie wydane zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004 i ważne wyłącznie do 31 marca 2005 r. |
| — | : | portugāļu valodā | : | certificado emitido a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004 e eficaz somente até 31 de Março de 2005. |
| — | : | slovaku valodā | : | licencia vydaná na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004 a platná len do 31. marca 2005. |
| — | : | slovēņu valodā | : | dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004 in veljavno samo do 31. marca 2005. |
| — | : | somu valodā | : | asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukaisesti annettu todistus, joka on voimassa ainoastaan 31 päivään maaliskuuta 2005. |
| — | : | zviedru valodā | : | Licens utfärdad i enlighet med förordning (EG) nr 1743/2004, giltig endast till och med den 31 mars 2005. |

—

:

spāņu valodā

:

Certificado expedido en virtud del Reglamento (CE) no 1743/2004 y válido únicamente hasta el 31 de marzo de 2005.

—

:

čehu valodā

:

licence vydaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004 a platná pouze do 31. března 2005.

—

:

dāņu valodā

:

licens udstedt i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004 og kun gyldig til den 31. marts 2005.

—

:

vācu valodā

:

Lizenz gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004 erteilt und nur bis zum 31. März 2005 gültig.

—

:

igauņu valodā

:

litsents on välja antud määruse (EÜ) nr 1743/2004 alusel ja kehtib ainult 31. märtsini 2005.

—

:

grieķu valodā

:

Το πιστοποιητικό εκδόθηκε βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004 και ισχύει μόνο μέχρι τις 31 Μαρτίου 2005.

—

:

angļu valodā

:

licence issued under Regulation (EC) No 1743/2004 and valid only until 31 March 2005.

—

:

franču valodā

:

certificat émis au titre du règlement (CE) no 1743/2004 et valable seulement jusqu'au 31 mars 2005.

—

:

itāļu valodā

:

domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004 e valida soltanto fino al 31 marzo 2005.

—

:

latviešu valodā

:

atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004 un ir derīga tikai līdz 2005. gada 31. martam.

—

:

lietuviešu valodā

:

licencija, išduota pagal Reglamento (EB) Nr. 1743/2004 nuostatas, galiojanti tik iki 2005 m. kovo 31 d.

—

:

ungāru valodā

:

a 1743/2004/EK rendelet alkalmazásában kiállított, 2005. március 31-ig érvényes engedély.

—

:

nīderlandiešu valodā

:

overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 afgegeven certificaat dat slechts tot en met 31 maart 2005 geldig is.

—

:

poļu valodā

:

pozwolenie wydane zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004 i ważne wyłącznie do 31 marca 2005 r.

—

:

portugāļu valodā

:

certificado emitido a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004 e eficaz somente até 31 de Março de 2005.

—

:

slovaku valodā

:

licencia vydaná na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004 a platná len do 31. marca 2005.

—

:

slovēņu valodā

:

dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004 in veljavno samo do 31. marca 2005.

—

:

somu valodā

:

asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukaisesti annettu todistus, joka on voimassa ainoastaan 31 päivään maaliskuuta 2005.

—

:

zviedru valodā

:

Licens utfärdad i enlighet med förordning (EG) nr 1743/2004, giltig endast till och med den 31 mars 2005.

---

II PIELIKUMS

4. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀS NORĀDES

| — | spāņu valodā: Solicitud de certificado presentada al amparo del Reglamento (CE) no 1743/2004. |
| --- | --- |

—

spāņu valodā: Solicitud de certificado presentada al amparo del Reglamento (CE) no 1743/2004.

| — | čehu valodā: žádost o licenci podaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

čehu valodā: žádost o licenci podaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004.

| — | dāņu valodā: licensansøgning i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

dāņu valodā: licensansøgning i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004.

| — | vācu valodā: Lizenzantrag gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

vācu valodā: Lizenzantrag gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004.

| — | igauņu valodā: määruse (EÜ) nr 1743/2004 kohaselt esitatud litsentsitaotlus. |
| --- | --- |

—

igauņu valodā: määruse (EÜ) nr 1743/2004 kohaselt esitatud litsentsitaotlus.

| — | grieķu valodā: Αίτηση χορήγησης πιστοποιητικού υποβληθείσα βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

grieķu valodā: Αίτηση χορήγησης πιστοποιητικού υποβληθείσα βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004.

| — | angļu valodā: licence application made under Regulation (EC) No 1743/2004. |
| --- | --- |

—

angļu valodā: licence application made under Regulation (EC) No 1743/2004.

| — | franču valodā: demande de certificat faite au titre du règlement (CE) no 1743/2004. |
| --- | --- |

—

franču valodā: demande de certificat faite au titre du règlement (CE) no 1743/2004.

| — | itāļu valodā: domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

itāļu valodā: domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004.

| — | latviešu valodā: atļaujas pieteikums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

latviešu valodā: atļaujas pieteikums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004.

| — | lietuviešu valodā: prašymas išduoti licenciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

lietuviešu valodā: prašymas išduoti licenciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1743/2004.

| — | ungāru valodā: a 1743/2004/EK rendeletnek megfelelően kiállított engedélykérelem. |
| --- | --- |

—

ungāru valodā: a 1743/2004/EK rendeletnek megfelelően kiállított engedélykérelem.

| — | nīderlandiešu valodā: overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 ingediende certificaataanvraag. |
| --- | --- |

—

nīderlandiešu valodā: overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 ingediende certificaataanvraag.

| — | poļu valodā: wniosek o pozwolenie przedłożony zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004 |
| --- | --- |

—

poļu valodā: wniosek o pozwolenie przedłożony zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004

| — | portugāļu valodā: pedido de certificado apresentado a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004. |
| --- | --- |

—

portugāļu valodā: pedido de certificado apresentado a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004.

| — | slovaku valodā: žiadosť o licenciu na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

slovaku valodā: žiadosť o licenciu na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004.

| — | slovēņu valodā: zahtevek za dovoljenje, vložen v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004 |
| --- | --- |

—

slovēņu valodā: zahtevek za dovoljenje, vložen v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004

| — | somu valodā: asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukainen todistushakemus. |
| --- | --- |

—

somu valodā: asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukainen todistushakemus.

| — | zviedru valodā: Licensansökan enligt förordning (EG) nr 1743/2004. |
| --- | --- |

—

zviedru valodā: Licensansökan enligt förordning (EG) nr 1743/2004.

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1744/2004

(2004. gada 7. oktobris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1490/2002 attiecībā uz ziņotājas dalībvalsts aizstāšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK divus gadus pēc šīs direktīvas izziņošanas Komisija apņemas uzsāk darba programmu tirgū pieejamo aktīvo vielu pakāpeniskai pārbaudei. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK divus gadus pēc šīs direktīvas izziņošanas Komisija apņemas uzsāk darba programmu tirgū pieejamo aktīvo vielu pakāpeniskai pārbaudei.

| (2) | Darba programmas trešo posmu paredz Komisijas Regulās (EK) Nr. 452/2000 (2) un (EK) Nr. 1490/2002 (3). |
| --- | --- |

(2)

Darba programmas trešo posmu paredz Komisijas Regulās (EK) Nr. 452/2000 (2) un (EK) Nr. 1490/2002 (3).

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1490/2002 10. panta 3. punktā minēta iespēja aktīvo vielu nodot citai dalībvalstij, ja ziņotāja dalībvalsts nevar ievērot termiņu attiecībā uz novērtējuma ziņojuma projekta iesniegšanu EPNI. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1490/2002 10. panta 3. punktā minēta iespēja aktīvo vielu nodot citai dalībvalstij, ja ziņotāja dalībvalsts nevar ievērot termiņu attiecībā uz novērtējuma ziņojuma projekta iesniegšanu EPNI.

| (4) | Francija informēja Komisiju, ka tā šīs regulas 10. panta 1. punktā paredzētajā termiņā nevarēs iesniegt novērtējuma ziņojuma projektu par vielu teflubenzuronu. Apvienotā Karaliste ir izteikusi vēlēšanos kļūt par ziņotāju dalībvalsti attiecībā uz šo aktīvo vielu. Jaunajai ziņotājai dalībvalstij ir dots pietiekams laiks, lai sagatavotu novērtējuma ziņojuma projektu, un tāpēc šī viela jāpārceļ no I pielikuma A daļas uz B daļu. |
| --- | --- |

(4)

Francija informēja Komisiju, ka tā šīs regulas 10. panta 1. punktā paredzētajā termiņā nevarēs iesniegt novērtējuma ziņojuma projektu par vielu teflubenzuronu. Apvienotā Karaliste ir izteikusi vēlēšanos kļūt par ziņotāju dalībvalsti attiecībā uz šo aktīvo vielu. Jaunajai ziņotājai dalībvalstij ir dots pietiekams laiks, lai sagatavotu novērtējuma ziņojuma projektu, un tāpēc šī viela jāpārceļ no I pielikuma A daļas uz B daļu.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1490/2002. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1490/2002.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1490/2002 I pielikumu groza šādi:

| 1) | A daļā svītro ierakstu attiecībā uz teflubenzuronu. |
| --- | --- |

1)

A daļā svītro ierakstu attiecībā uz teflubenzuronu.

| 2) | B daļā alfabētiskā secībā iekļauj šādu ierakstu:
  “Teflubenzurons – Apvienotā Karaliste – BAS-BE”. |
| --- | --- |

2)

B daļā alfabētiskā secībā iekļauj šādu ierakstu:

“Teflubenzurons – Apvienotā Karaliste – BAS-BE”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

David BYRNE

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp., Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/71/EK (OV L 127, 29.4.2004., 104. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003 (OV L 151, 19.6.2003., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003.

3

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/24

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1745/2004,

(2004. gada 6. oktobris),

ar kuru kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu, aizliedz zvejot jūras zeltplekstes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2003. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2287/2003, ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (2), paredz jūras zeltplekstu nozvejas kvotas 2004. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2003. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2287/2003, ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (2), paredz jūras zeltplekstu nozvejas kvotas 2004. gadam.

| (2) | Lai nodrošinātu to attiecīgo noteikumu ievērošanu, kas saistīti ar kvantitatīvajiem ierobežojumiem nozvejā no krājumiem, uz ko attiecas kvotas, Komisijai ir jānosaka datums, no kura uzskata, ka zvejas kuģi, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu, ir izsmēluši piešķirtās nozvejas kvotas. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu to attiecīgo noteikumu ievērošanu, kas saistīti ar kvantitatīvajiem ierobežojumiem nozvejā no krājumiem, uz ko attiecas kvotas, Komisijai ir jānosaka datums, no kura uzskata, ka zvejas kuģi, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu, ir izsmēluši piešķirtās nozvejas kvotas.

| (3) | Saskaņā ar Komisijai paziņoto informāciju ICES VIIa zonas ūdeņos jūras zeltplekstu nozveja, ko veikuši kuģi, kas peld ar Beļģijas karogu vai ir reģistrēti Beļģijā, ir sasniegusi 2004. gadam piešķirto kvotu apjomu. Beļģija ir aizliegusi zvejot šos krājumus no 2004. gada 1. septembra. Ar šo regulu jānosaka minētais datums, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Komisijai paziņoto informāciju ICES VIIa zonas ūdeņos jūras zeltplekstu nozveja, ko veikuši kuģi, kas peld ar Beļģijas karogu vai ir reģistrēti Beļģijā, ir sasniegusi 2004. gadam piešķirto kvotu apjomu. Beļģija ir aizliegusi zvejot šos krājumus no 2004. gada 1. septembra. Ar šo regulu jānosaka minētais datums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzskata, ka ICES VIIa zonas ūdeņos jūras zeltplekstu nozveja, ko veikuši kuģi, kas peld ar Beļģijas karogu vai ir reģistrēti Beļģijā, ir izsmēlusi 2004. gadam Beļģijai piešķirto kvotu apjomu.

Kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu vai ir reģistrēti Beļģijā, ir aizliegts zvejot jūras zeltplekstes ICES VIIa zonas ūdeņos, tāpat šos krājumus, ko minētie kuģi ir nozvejojuši pēc šīs regulas piemērošanas datuma, ir aizliegts turēt uz kuģa klāja, pārkraut un izkraut krastā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2004. gada 1. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 6. oktobrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 344, 31.12.2003., 1. lpp.

2

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1746/2004

(2004. gada 6. oktobris),

ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1502/2004, ar kuru kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu, aizliedz zvejot jūras zeltplekstes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1502/2004 (2) aizliedz kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu vai ir reģistrēti Beļģijā, zvejot jūras zeltplekstes ICES VII f, g zonas ūdeņos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1502/2004 (2) aizliedz kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu vai ir reģistrēti Beļģijā, zvejot jūras zeltplekstes ICES VII f, g zonas ūdeņos.

| (2) | Sakarā ar zvejas iespēju pārcelšanu Beļģijai pieejamā kvota nav izsmelta. Tādēļ jāatļauj kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu vai ir reģistrēti Beļģijā, zvejot jūras zeltplekstes ICES VII f, g zonas ūdeņos. Attiecīgi Komisijas Regula (EK) Nr. 1502/2004 ir jāatceļ, |
| --- | --- |

(2)

Sakarā ar zvejas iespēju pārcelšanu Beļģijai pieejamā kvota nav izsmelta. Tādēļ jāatļauj kuģiem, kas peld ar Beļģijas karogu vai ir reģistrēti Beļģijā, zvejot jūras zeltplekstes ICES VII f, g zonas ūdeņos. Attiecīgi Komisijas Regula (EK) Nr. 1502/2004 ir jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 1502/2004 ir atcelta.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2004. gada 1. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 6. oktobrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 275, 25.8.2004., 13. lpp.

2

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1747/2004

(2004. gada 7. oktobris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem auzu eksportam Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 3. septembra Regulu (EK) Nr. 1565/2004 par īpašu intervences pasākumu labības nozarē Somijā un Zviedrijā 2004/2005 tirdzniecības gadam (3),

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēğiju, Rumāniju un Šveici. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēğiju, Rumāniju un Šveici.

| (2) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2004. gada 1. līdz 7. oktobrim, Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā par auzu eksporta kompensāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 8. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

(3)  OV L 285, 4.9.2004., 3. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/27

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 24. septembris),

ar ko pabeidz apspriedes ar Gvinejas–Bisavas Republiku saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu

(2004/680/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu grupas dalībniekiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā, Kotonū (“ĀKK–EK partnerattiecību nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 96. pantu,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu par pasākumiem, kas jāveic un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu (2), un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | ĀKK–EK nolīguma būtiskie elementi, kas minēti tā 9. pantā, Gvinejā–Bisavā tika pārkāpti 2003. gada 14. septembrī valsts militārajā apvērsumā, kuru Eiropas Savienība nosodījusi 2003. gada 18. septembra paziņojumā. |
| --- | --- |

(1)

ĀKK–EK nolīguma būtiskie elementi, kas minēti tā 9. pantā, Gvinejā–Bisavā tika pārkāpti 2003. gada 14. septembrī valsts militārajā apvērsumā, kuru Eiropas Savienība nosodījusi 2003. gada 18. septembra paziņojumā.

| (2) | Ievērojot ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu, 2004. gada 19. janvārī notika apspriedes ar ĀKK valstīm un Gvineju–Bisavu, kurā Gvinejas–Bisavas iestādes deva īpašus solījumus nolūkā atrisināt Eiropas Savienības norādītās problēmas, un šos solījumus vajadzēja īstenot intensīvā dialogā trīs mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu, 2004. gada 19. janvārī notika apspriedes ar ĀKK valstīm un Gvineju–Bisavu, kurā Gvinejas–Bisavas iestādes deva īpašus solījumus nolūkā atrisināt Eiropas Savienības norādītās problēmas, un šos solījumus vajadzēja īstenot intensīvā dialogā trīs mēnešu laikā.

| (3) | Šā laikposma beigās konstatēts, ka veikti vairāki praktiski pasākumi saistībā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma būtiskiem elementiem; tomēr konkrēti svarīgi pasākumi, kas īpaši attiecas uz valsts finanšu konsolidēšanu, joprojām nav atbilstīgi īstenoti praksē, |
| --- | --- |

(3)

Šā laikposma beigās konstatēts, ka veikti vairāki praktiski pasākumi saistībā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma būtiskiem elementiem; tomēr konkrēti svarīgi pasākumi, kas īpaši attiecas uz valsts finanšu konsolidēšanu, joprojām nav atbilstīgi īstenoti praksē,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Ar šo ir pabeigtas apspriedes ar Gvinejas–Bisavas Republiku saskaņā ar ĀKK – EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu.

2. pants

Pasākumi, kas sīkāk izklāstīti pievienotajā vēstules projektā, ar šo ir pieņemti kā atbilstīgi pasākumi ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēros no 2005. gada 11 oktobrī.

Briselē, 2004. gada 24. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

L. J. BRINKHORST

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Godātais kungs!

Eiropas Savienība piešķir lielu nozīmi ĀKK – EK partnerattiecību nolīguma 96. pantam. ĀKK – EK partnerattiecības pamatā ir cilvēktiesību ievērošana, demokrātiski principi un tiesiskums; šie ir iepriekšminētā nolīguma būtiski elementi un tādējādi veido mūsu attiecību pamatu.

Ar šādu attieksmi Eiropas Savienība 2003. gada 18. septembra paziņojumā pilnībā nosodīja valsts militāro apvērsumu 2003. gada 14. septembrī.

Eiropas Savienības Padome tāpēc 2003. gada 19. decembrī nolēma uzaicināt Gvinejas-Bisavas iestādes sākt apspriedes nolūkā padziļināti izpētīt situāciju un atrast veidus, kā to uzlabot.

Apspriedes notika Briselē 2004. gada 19. janvārī, konstruktīvā gaisotnē. Tika izvirzīti vairāki būtiski jautājumi, un pārejas laika valdības premjerministrs varēja izklāstīt Gvinejas-Bisavas iestāžu viedokli un viņu veikto situācijas analīzi. Eiropas Savienība ņēma vērā premjerministra apņemšanos:

| — | apstiprināt Gvinejas-Bisavas Republikas valdības pārejas programmu un jo īpaši tās plānus attiecībā uz vispārīgām vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

apstiprināt Gvinejas-Bisavas Republikas valdības pārejas programmu un jo īpaši tās plānus attiecībā uz vispārīgām vēlēšanām,

| — | pieņemt pasākumus valsts finanšu konsolidēšanai, |
| --- | --- |

—

pieņemt pasākumus valsts finanšu konsolidēšanai,

| — | apstiprināt virzību, lai atgrieztos pie neatkarīgām tiesu iestādēm un atjaunotu bruņoto spēku civilkontroli. |
| --- | --- |

—

apstiprināt virzību, lai atgrieztos pie neatkarīgām tiesu iestādēm un atjaunotu bruņoto spēku civilkontroli.

Notika arī vienošanās, ka pastiprināts dialogs par dažādiem izvirzītajiem jautājumiem norisināsies Gvinejā-Bisavā trīs mēnešu laikposmā un ka šā laikposma beigās tiks novērtēta situācija.

Šis regulārais un pastiprinātais dialogs ir norisinājies Gvinejā-Bisavā. Uzmanība galvenokārt tika pievērsta vairākiem pasākumiem, kas bija paredzēti, lai izpildītu dotos solījumus.

Gvinejas-Bisavas iestādes veikušas zināmu daudzumu nozīmīgu pasākumu. Jo īpaši mēs ņemam vērā, ka:

| — | taisnīgas, brīvas un pārskatāmas vispārīgās vēlēšanas notika 2004. gada 28. un 30. martā, |
| --- | --- |

—

taisnīgas, brīvas un pārskatāmas vispārīgās vēlēšanas notika 2004. gada 28. un 30. martā,

| — | notikusi virzība, lai atgrieztos pie neatkarīgām tiesu iestādēm, ieceļot prokuroru un ievēlot augstākās tiesas priekšsēdētāju, |
| --- | --- |

—

notikusi virzība, lai atgrieztos pie neatkarīgām tiesu iestādēm, ieceļot prokuroru un ievēlot augstākās tiesas priekšsēdētāju,

| — | tika pieņemta ekonomikas programma ārkārtas situācijai, |
| --- | --- |

—

tika pieņemta ekonomikas programma ārkārtas situācijai,

| — | tiek veikta valsts iestāžu darbinieku uzskaite. |
| --- | --- |

—

tiek veikta valsts iestāžu darbinieku uzskaite.

Šīs iniciatīvas noteikti norāda uz valsts sociālo un politisko stabilizāciju. Neatkarīgi no tā paliek atklāti jautājumi, kas rada bažas, īpaši saistībā ar valsts finanšu konsolidāciju un konkrēti valsts uzskaiti, muitas ieņēmumu iekasēšanu un darba samaksu vairākumam valsts darbinieku. Nolūkā konsolidēt valsts finanses, Eiropas Savienība piešķir īpašu nozīmi turpmāk minētajiem pasākumiem:

| — | tās ārkārtas situācijas ekonomikas programmas īstenošanas turpināšanai, ko pieņēmusi pārejas laika valdība, |
| --- | --- |

—

tās ārkārtas situācijas ekonomikas programmas īstenošanas turpināšanai, ko pieņēmusi pārejas laika valdība,

| — | valsts darbinieku uzskaites turpināšanai, |
| --- | --- |

—

valsts darbinieku uzskaites turpināšanai,

| — | labojošu pasākumu pieņemšanai valsts finanšu jomā, ietverot finanšu kontroles sistēmas revīziju, valsts iepirkumu un valsts ieņēmumus, |
| --- | --- |

—

labojošu pasākumu pieņemšanai valsts finanšu jomā, ietverot finanšu kontroles sistēmas revīziju, valsts iepirkumu un valsts ieņēmumus,

| — | Kopienas budžeta atbalsta atmaksājumam pēc 2003. gadā veiktās līdzekļu izmantojuma revīzijas, |
| --- | --- |

—

Kopienas budžeta atbalsta atmaksājumam pēc 2003. gadā veiktās līdzekļu izmantojuma revīzijas,

| — | 2003. gada ziņojumā ietverto valsts revīzijas secinājumu iesniegšanai par valsts ieņēmumiem, |
| --- | --- |

—

2003. gada ziņojumā ietverto valsts revīzijas secinājumu iesniegšanai par valsts ieņēmumiem,

| — | administratīvo un tiesas procesu turpināšanai pret tās valdības ierēdņiem, kas pastāvēja pirms pārejas laikposma, kuri izdarīja likumpārkāpumus vai nodarbojās ar krāpšanu. |
| --- | --- |

—

administratīvo un tiesas procesu turpināšanai pret tās valdības ierēdņiem, kas pastāvēja pirms pārejas laikposma, kuri izdarīja likumpārkāpumus vai nodarbojās ar krāpšanu.

Sākot apspriedes, bija nolemts, izmantojot atbilstīgus pasākumus ĀKK - EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē, normalizēt attiecības un turpināt sadarbību, kontrolējot panākumus, kas bija gūti valsts finanšu jomā, atgriežoties pie neatkarīgām tiesu iestādēm, atjaunojot bruņoto spēku civilkontroli un ievērojot prezidenta vēlēšanu grafiku. Būtu laikus jārada apstākļi, lai nodrošinātu, ka prezidenta vēlēšanas ir patiesi demokrātiskas un pārskatāmas. Eiropas Savienība regulāri kontrolēs sasniegumus iepriekšminētajās jomās.

Eiropas Savienība ir gatava turpināt ciešu politisko dialogu ar jūsu demokrātiski ievēlēto valdību un palīdzēt nostiprināt demokrātiju jūsu valstī.

Godātais kungs, lūdzam pieņemt mūsu cieņas apliecinājumus,

Komisijas vārdā —

Padomes vārdā —

---

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/30

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 24. septembris),

ar kuru groza Lēmumu 2001/131/EK, ar ko noslēdz apspriežu procedūru ar Haiti saskaņā ar ĀAK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu

(2004/681/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1) (“ĀKK un EK partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 96. pantu,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu, ko noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par pasākumiem un procedūrām ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma īstenošanai (2), un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Pamatojoties uz Lēmumu 2001/131/EK (3), finansiālā atbalsta sniegšana Haiti ir daļēji apturēta, veicot “atbilstošus pasākumus” saskaņā ar ĀAK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Lēmumu 2001/131/EK (3), finansiālā atbalsta sniegšana Haiti ir daļēji apturēta, veicot “atbilstošus pasākumus” saskaņā ar ĀAK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu.

| (2) | Lēmuma 2003/916/EK darbības termiņš beidzas 2004. gada 31. decembrī, un saskaņā ar to pasākumi jāpārskata sešu mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 2003/916/EK darbības termiņš beidzas 2004. gada 31. decembrī, un saskaņā ar to pasākumi jāpārskata sešu mēnešu laikā.

| (3) | 2004. gada 12. maijā notika apspriedes starp Eiropas Komisiju un Haiti pagaidu premjerministru, lai kritiski izvērtētu pagaidu valdības programmu attiecībā uz pilnas demokrātijas un konstitucionālas varas atjaunošanu, tostarp vēlēšanu grafiku, ņemot vērā cilvēktiesības un pamatbrīvības. |
| --- | --- |

(3)

2004. gada 12. maijā notika apspriedes starp Eiropas Komisiju un Haiti pagaidu premjerministru, lai kritiski izvērtētu pagaidu valdības programmu attiecībā uz pilnas demokrātijas un konstitucionālas varas atjaunošanu, tostarp vēlēšanu grafiku, ņemot vērā cilvēktiesības un pamatbrīvības.

| (4) | Ar 2004. gada 25. maija vēstuli Haiti pagaidu premjerministrs apstiprināja Haiti pagaidu valdības saistības ievērot ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. panta pamatnoteikumus, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesību situāciju, demokrātijas principiem un tiesiskumu, lai valstī atjaunotu pilnu konstitucionālo varu un demokrātiju, |
| --- | --- |

(4)

Ar 2004. gada 25. maija vēstuli Haiti pagaidu premjerministrs apstiprināja Haiti pagaidu valdības saistības ievērot ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. panta pamatnoteikumus, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesību situāciju, demokrātijas principiem un tiesiskumu, lai valstī atjaunotu pilnu konstitucionālo varu un demokrātiju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2001/131/EK ar šo groza šādi.

| 1) | Lēmuma 3. panta otrajā un trešajā punktā datumu “2004. gada 31. decembris” aizstāj ar datumu “2005. gada 31. decembris”. |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 3. panta otrajā un trešajā punktā datumu “2004. gada 31. decembris” aizstāj ar datumu “2005. gada 31. decembris”.

| 2) | Pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

2)

Pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 24. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

L. J. BRINKHORST

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1/2003 (OV L 141, 7.6.2003., 25. lpp.).

1

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

2

(3)  OV L 48, 17.2.2001., 31. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2003/916/EK (OV L 345, 31.12.2003., 156. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Godātais kungs,

Eiropas Savienība piešķir lielu nozīmi ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. panta noteikumiem. ĀKK un EK partnerības pamatā ir cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma respektēšana. Tie ir iepriekšminētā nolīguma būtiskie elementi un veido mūsu attiecību pamatu.

Šajā ziņā Eiropas Savienība ir cieši sekojusi līdzi pēdējām izmaiņām Haiti, jo īpaši jaunās Haiti pagaidu valdības iecelšanai, kas deva zvērestu 2004. gada 17. martā pēc plašām apspriedēm saskaņā ar CARICOM/OAS plānu.

2004. gada 12. maijā Briselē notika apspriedes starp Jums un Eiropas Komisiju, lai iztirzātu pagaidu valdības programmu attiecībā uz demokrātijas un konstitucionālās varas atjaunošanu. Eiropas Savienība ņēma vērā Jūsu apņemšanos jo īpaši veikt pasākumus attiecībā uz cilvēktiesību situācijas uzlabošanu, demokrātijas principu iedibināšanu, tostarp brīvu un taisnīgu vēlēšanu norisi, tiesiskumu un labu pārvaldību, kā tas ir izklāstīts Jūsu 2004. gada 25. maija vēstulē Komisijai. Šiem pasākumiem pēc kāda laika jānodrošina Haiti lielāka politiskā stabilitāte. Eiropas Savienība aicina pagaidu valdību ātri pārvērst savu apņemšanos konkrētās darbībās, lai nodrošinātu to, ka demokratizācijas process kļūst par Haiti politiskās, ekonomiskās un sabiedriskās dzīves neatņemamu sastāvdaļu, tādējādi nodrošinot atbilstību ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. pantam.

Ņemot vērā iepriekšminēto, Eiropas Savienības Padome pārskatīja savu 2003. gada 22. decembra lēmumu un izlēma šādi pārskatīt atbilstošus pasākumus, kas minēti ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktā:

| 1) | turpināsies astotajā Eiropas Attīstības fondā (EAF) atlikušo līdzekļu novirzīšana uz programmām, kas sniedz tiešu labumu Haiti iedzīvotājiem, lai nostiprinātu pilsonisku sabiedrību un privāto sektoru un lai atbalstītu demokratizāciju, tiesiskuma stiprināšanu un vēlēšanu procesu, un tajā arī var iekļaut darbības, kas ir noteiktas kā īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes Pagaidu sadarbības programmā (PSP), kas izveidota ciešā sadarbībā starp pagaidu valdību, pilsonisku sabiedrību un galvenajiem līdzekļu devējiem, jo īpaši starptautiskā atbalsta sniedzējiem; |
| --- | --- |

1)

turpināsies astotajā Eiropas Attīstības fondā (EAF) atlikušo līdzekļu novirzīšana uz programmām, kas sniedz tiešu labumu Haiti iedzīvotājiem, lai nostiprinātu pilsonisku sabiedrību un privāto sektoru un lai atbalstītu demokratizāciju, tiesiskuma stiprināšanu un vēlēšanu procesu, un tajā arī var iekļaut darbības, kas ir noteiktas kā īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes Pagaidu sadarbības programmā (PSP), kas izveidota ciešā sadarbībā starp pagaidu valdību, pilsonisku sabiedrību un galvenajiem līdzekļu devējiem, jo īpaši starptautiskā atbalsta sniedzējiem;

| 2) | resursu sadalījumu saskaņā ar 9. EAF izziņos, šo lēmumu publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2)

resursu sadalījumu saskaņā ar 9. EAF izziņos, šo lēmumu publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 3) | tūlīt sāksies diskusijas ar valsts kredītrīkotāju par 9. EAF resursu plānošanu, lai sagatavotu valsts stratēģijas dokumentu (VSD) un nacionālo indikatīvo programmu (NIP). Stratēģijā ņems vērā Pagaidu sadarbības programmas rezultātus; |
| --- | --- |

3)

tūlīt sāksies diskusijas ar valsts kredītrīkotāju par 9. EAF resursu plānošanu, lai sagatavotu valsts stratēģijas dokumentu (VSD) un nacionālo indikatīvo programmu (NIP). Stratēģijā ņems vērā Pagaidu sadarbības programmas rezultātus;

| 4) | līdz 9. EAF VSD/NIP parakstīšanai var izmantot B-aploksni saskaņā ar faktiskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

4)

līdz 9. EAF VSD/NIP parakstīšanai var izmantot B-aploksni saskaņā ar faktiskajām vajadzībām;

| 5) | paredz, ka NIP tiks parakstīta pēc valsts vēlēšanām, kas atbilst OAS 822. rezolūcijai un ko kompetentās Haiti iestādes un starptautiskā sabiedrība atzīst par brīvām un taisnīgām vēlēšanām. Atzīmēts, ka vēlēšanas ir gaidāmas vēlākais 2005. gada vidū; |
| --- | --- |

5)

paredz, ka NIP tiks parakstīta pēc valsts vēlēšanām, kas atbilst OAS 822. rezolūcijai un ko kompetentās Haiti iestādes un starptautiskā sabiedrība atzīst par brīvām un taisnīgām vēlēšanām. Atzīmēts, ka vēlēšanas ir gaidāmas vēlākais 2005. gada vidū;

| 6) | tas neskar ieguldījumus reģionālajos projektos, humanitārās darbības un tirdzniecības sadarbību. |
| --- | --- |

6)

tas neskar ieguldījumus reģionālajos projektos, humanitārās darbības un tirdzniecības sadarbību.

Visus iepriekš minētos pasākumus pārskata regulāri un ne vēlāk kā sešos mēnešos.

Lai sadarbība būtu veiksmīga, jānodrošina pastiprināta atbalsta izmantošanas kapacitāte, kas pašlaik trūkst, un tas jāpanāk, veicot labas pārvaldības un atbalsta apsaimniekošanas kapacitātes attīstības pasākumus. Īstenošanas kārtību pielāgos valsts spējai adekvāti pārvaldīt valsts finanses.

Eiropas Savienība cieši sekos turpmākajai demokratizācijas procesa attīstībai, jo īpaši pagaidu valdības saistību izpildei un pašvaldību, valsts un prezidenta vēlēšanu gatavošanai. Eiropas Savienība apliecina savu gatavību turpināt plašāku politisko dialogu ar Haiti pagaidu valdību saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 8. pantu.

Ar visdziļākajiem cieņas apliecinājumiem,

Komisijas vārdā —

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs”

---

Komisija

| 8.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 311/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 311/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 9. septembris)

par Dānijai un Apvienotajai Karalistei piešķirtajām papildu dienām attiecībā uz kuģu atrašanos ārpus ostas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikumu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3407)

(autentiski ir vienīgi teksti angļu un dāņu valodā)

(2004/682/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2287/2003 (1), ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi, un jo īpaši tās V pielikuma 6. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 6. punkta a) apakšpunkts nosaka dienu skaitu, kuru laikā daži Kopienas zvejas kuģi no 2004. gada 1. februāra līdz 2004. gada 31. decembrim drīkst atrasties ārpus ostas tajos ģeogrāfiskajos apgabalos, kas paredzēti šā pielikuma 2. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 6. punkta a) apakšpunkts nosaka dienu skaitu, kuru laikā daži Kopienas zvejas kuģi no 2004. gada 1. februāra līdz 2004. gada 31. decembrim drīkst atrasties ārpus ostas tajos ģeogrāfiskajos apgabalos, kas paredzēti šā pielikuma 2. punktā.

| (2) | Šā pielikuma 6. punkta c) apakšpunkts paredz, ka Komisijai jāpiešķir papildu dienas attiecībā uz tādu kuģu atrašanos ārpus ostas, uz kuru klāja ir jebkurš pielikuma 4. punktā noteiktais zvejas rīks, pamatojoties uz zvejas kuģu nodošanas metāllūžņos programmas sasniegtajiem rezultātiem kopš 2002. gada 1. janvāra zvejas kuģiem, kurus ietekmējuši šā pielikuma noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Šā pielikuma 6. punkta c) apakšpunkts paredz, ka Komisijai jāpiešķir papildu dienas attiecībā uz tādu kuģu atrašanos ārpus ostas, uz kuru klāja ir jebkurš pielikuma 4. punktā noteiktais zvejas rīks, pamatojoties uz zvejas kuģu nodošanas metāllūžņos programmas sasniegtajiem rezultātiem kopš 2002. gada 1. janvāra zvejas kuģiem, kurus ietekmējuši šā pielikuma noteikumi.

| (3) | Dānija un Apvienotā Karaliste ir iesniegušas datus par zvejas kuģu, uz kuru klāja ir grunts traļi, vadi vai līdzīgi velkamie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir vienāds vai lielāks par 100 mm, izņemot rāmja traļus, nodošanu metāllūžņos 2002. un 2003. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Dānija un Apvienotā Karaliste ir iesniegušas datus par zvejas kuģu, uz kuru klāja ir grunts traļi, vadi vai līdzīgi velkamie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir vienāds vai lielāks par 100 mm, izņemot rāmja traļus, nodošanu metāllūžņos 2002. un 2003. gadā.

| (4) | Apvienotā Karaliste ir iesniegusi datus par zvejas kuģu, uz kuru klāja ir rāmja traļi, kuru linuma acu izmērs ir vienāds vai lielāks par 80 mm, nodošanu metāllūžņos 2002. un 2003. gadā. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotā Karaliste ir iesniegusi datus par zvejas kuģu, uz kuru klāja ir rāmja traļi, kuru linuma acu izmērs ir vienāds vai lielāks par 80 mm, nodošanu metāllūžņos 2002. un 2003. gadā.

| (5) | Ņemot vērā iesniegtos datus, Dānijai un Apvienotajai Karalistei piešķir papildu dienas attiecībā uz tādu zvejas kuģu atrašanos jūrā, uz kuru klāja ir Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 4. punkta a) un b) apakšpunktā minētie zvejas rīki, |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā iesniegtos datus, Dānijai un Apvienotajai Karalistei piešķir papildu dienas attiecībā uz tādu zvejas kuģu atrašanos jūrā, uz kuru klāja ir Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 4. punkta a) un b) apakšpunktā minētie zvejas rīki,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā norādīto dienu skaitu, vienā kalendārajā mēnesī tiek piešķirtas papildu dienas attiecībā uz tādu zvejas kuģu atrašanos jūrā, uz kuru klāja ir grunts traļi, vadi vai līdzīgi velkamie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir vienāds vai lielāks par 100 mm, izņemot rāmja traļus, sekojoši:

| a) | Dānijai – trīs dienas, |
| --- | --- |

a)

Dānijai – trīs dienas,

| b) | Apvienotajai Karalistei – piecas dienas. |
| --- | --- |

b)

Apvienotajai Karalistei – piecas dienas.

2. pants

Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 2287/2003 V pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā norādīto dienu skaitu, vienā kalendārajā mēnesī Apvienotajai Karalistei tiek piešķirtas divas papildu dienas attiecībā uz tādu zvejas kuģu atrašanos jūrā, uz kuru klāja ir rāmja traļi, kuru linuma acu izmērs ir vienāds vai lielāks par 80 mm.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2004. gada 9. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 344, 31.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1645/2004 (OV L 296, 21.9.2004., 3. lpp.).

1

---