# Eiropas Savienības L 267/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 267 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 14. augusts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 267

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 14. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1446/2004 (2004. gada 13. augusts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1447/2004 (2004. gada 13. augusts) par pagaidu aizsardzības pasākumu noteikšanu rūpnieciski audzētu lašu importam | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1448/2004 (2004. gada 13. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2771/1999, kura nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz sviesta un krējuma tirgus intervenci | 30 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1449/2004 (2004. gada 13. augusts), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1609/88, ar ko nosaka vēlāko laiku tāda sviesta ievietošanai glabāšanā, kurš pārdots saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3143/85 un (EK) Nr. 2571/97 | 31 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1450/2004 (2004. gada 13. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (
  1
  ) | 32 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1451/2004 (2004. gada 13. augusts), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2004. gada 16. augusta | 36 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1446/2004 (2004. gada 13. augusts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1447/2004 (2004. gada 13. augusts) par pagaidu aizsardzības pasākumu noteikšanu rūpnieciski audzētu lašu importam

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1448/2004 (2004. gada 13. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2771/1999, kura nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz sviesta un krējuma tirgus intervenci

30

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1449/2004 (2004. gada 13. augusts), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1609/88, ar ko nosaka vēlāko laiku tāda sviesta ievietošanai glabāšanā, kurš pārdots saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3143/85 un (EK) Nr. 2571/97

31

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1450/2004 (2004. gada 13. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (
  1
  )

1

32

Komisijas Regula (EK) Nr. 1451/2004 (2004. gada 13. augusts), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2004. gada 16. augusta

36

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | 2004/597/EK:Padomes lēmums (2004. gada 19. jūlijs), ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai augu aizsardzības konvencijai, kura pārskatīta un apstiprināta ar FAO konferences 29. sesijas Rezolūciju Nr. 12/97 1997. gada novembrī | 39 |
| | | Komisija |
| | * | 2004/598/EK:Komisijas lēmums (2004. gada 13. augusts) par Kopienas finansiālo ieguldījumu klasiskā cūku mēra izskaušanai Luksemburgā 2003. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3084) | 54 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

2004/597/EK:Padomes lēmums (2004. gada 19. jūlijs), ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai augu aizsardzības konvencijai, kura pārskatīta un apstiprināta ar FAO konferences 29. sesijas Rezolūciju Nr. 12/97 1997. gada novembrī

FAO

39

Komisija

*

2004/598/EK:Komisijas lēmums (2004. gada 13. augusts) par Kopienas finansiālo ieguldījumu klasiskā cūku mēra izskaušanai Luksemburgā 2003. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3084)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3084)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 14.8.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1446/2004

(2004. gada 13. augusts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 14. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 13. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 13. augusta Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0707 00 05 | 052 | 92,6 |
| 999 | 92,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,8 |
| 999 | 78,8 |
| 0805 50 10 | 382 | 55,0 |
| 388 | 51,3 |
| 508 | 46,6 |
| 524 | 62,3 |
| 528 | 60,2 |
| 999 | 55,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 95,4 |
| 204 | 87,5 |
| 220 | 100,7 |
| 400 | 179,8 |
| 624 | 139,6 |
| 628 | 137,6 |
| 999 | 123,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 76,7 |
| 400 | 104,4 |
| 404 | 117,3 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 88,3 |
| 528 | 108,5 |
| 720 | 46,7 |
| 800 | 167,5 |
| 804 | 77,2 |
| 999 | 95,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 141,8 |
| 388 | 95,3 |
| 528 | 87,0 |
| 999 | 108,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 150,2 |
| 999 | 150,2 |
| 0809 40 05 | 052 | 101,8 |
| 066 | 32,0 |
| 093 | 41,6 |
| 094 | 33,4 |
| 400 | 240,6 |
| 624 | 135,6 |
| 999 | 97,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0707 00 05

052

92,6

999

92,6

0709 90 70

052

78,8

999

78,8

0805 50 10

382

55,0

388

51,3

508

46,6

524

62,3

528

60,2

999

55,1

0806 10 10

052

95,4

204

87,5

220

100,7

400

179,8

624

139,6

628

137,6

999

123,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

76,7

400

104,4

404

117,3

508

69,7

512

88,3

528

108,5

720

46,7

800

167,5

804

77,2

999

95,1

0808 20 50

052

141,8

388

95,3

528

87,0

999

108,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

150,2

999

150,2

0809 40 05

052

101,8

066

32,0

093

41,6

094

33,4

400

240,6

624

135,6

999

97,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 14.8.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1447/2004

(2004. gada 13. augusts)

par pagaidu aizsardzības pasākumu noteikšanu rūpnieciski audzētu lašu importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3285/94 par kopējiem importa noteikumiem (1), un Regulas (EK) Nr. 518/94 atcelšanu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2474/2000 (2), un jo īpaši tās 6. un 8. pantu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 519/94 (3) par kopēju kārtību, kas piemērojama importam no dažām trešām valstīm, un kura atceļ Regulas (EEK) Nr. 1765/82, (EEK) Nr. 1766/82 un (EEK) Nr. 3420/83 , kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 427/2003 (4), un jo īpaši tās 5. un 6. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3285/94 4. pantu un Regulu (EK) Nr. 519/94,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2004. gada 6. februārī Īrija un Apvienotā Karaliste informēja Komisiju, ka rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu importa tendences prasa pieņemt aizsardzības pasākumus, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 3285/94 un (EK) Nr. 519/94; iesniegtā pierādījumus saturošā informācija ir pieejama, kā noteikts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 3285/94 10. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 8. pantu; un lūdza Komisijai pieņemt aizsardzības pasākumus saskaņā ar šiem dokumentiem. |
| --- | --- |

(1)

2004. gada 6. februārī Īrija un Apvienotā Karaliste informēja Komisiju, ka rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu importa tendences prasa pieņemt aizsardzības pasākumus, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 3285/94 un (EK) Nr. 519/94; iesniegtā pierādījumus saturošā informācija ir pieejama, kā noteikts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 3285/94 10. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 8. pantu; un lūdza Komisijai pieņemt aizsardzības pasākumus saskaņā ar šiem dokumentiem.

| (2) | Īrija un Apvienotā Karaliste nodrošināja pierādījumus, ka strauji pieaug rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu imports Eiropas Savienībā gan absolūtā izteiksmē, gan saistībā ar Kopienas produkciju un patēriņu. |
| --- | --- |

(2)

Īrija un Apvienotā Karaliste nodrošināja pierādījumus, ka strauji pieaug rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu imports Eiropas Savienībā gan absolūtā izteiksmē, gan saistībā ar Kopienas produkciju un patēriņu.

| (3) | Tās apgalvoja, ka rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu importa apjomam bez citām sekām ir negatīva ietekme arī uz līdzīgiem vai tieši konkurējošiem Kopienas produktiem un Kopienas ražotāju tirgus daļu, rezultātā sagādājot zaudējumus Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(3)

Tās apgalvoja, ka rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu importa apjomam bez citām sekām ir negatīva ietekme arī uz līdzīgiem vai tieši konkurējošiem Kopienas produktiem un Kopienas ražotāju tirgus daļu, rezultātā sagādājot zaudējumus Kopienas ražotājiem.

| (4) | Īrija un Apvienotā Karaliste, balstoties uz Kopienas ražotāju iesniegto informāciju paziņoja, ka jebkura Eiropas Kopienas kavēšanās pieņemt aizsardzības pasākumus nākotnē var kļūt par iemeslu grūti labojamam kaitējumam, tādēļ pasākumu pieņemšanai jābūt ļoti steidzamai. |
| --- | --- |

(4)

Īrija un Apvienotā Karaliste, balstoties uz Kopienas ražotāju iesniegto informāciju paziņoja, ka jebkura Eiropas Kopienas kavēšanās pieņemt aizsardzības pasākumus nākotnē var kļūt par iemeslu grūti labojamam kaitējumam, tādēļ pasākumu pieņemšanai jābūt ļoti steidzamai.

| (5) | Komisija informēja visas dalībvalstis un apspriedās ar tām par importa nosacījumiem un noteikumiem, importa tendencēm un pierādījumiem par nopietniem kaitējumiem un Kopienas produkcijas dažādajām ekonomiskās un tirdzniecības situācijas perspektīvām šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija informēja visas dalībvalstis un apspriedās ar tām par importa nosacījumiem un noteikumiem, importa tendencēm un pierādījumiem par nopietniem kaitējumiem un Kopienas produkcijas dažādajām ekonomiskās un tirdzniecības situācijas perspektīvām šajā jautājumā.

| (6) | 2004. gada 6. martā Komisija uzsāka izskatīšanu saistībā ar nopietnajiem kaitējumiem vai draudiem tiem Kopienas ražotājiem, kuri ražo importētajam produktam līdzīgu vai ar to konkurētspējīgu produktu, kas formulēts kā rūpnieciski audzēts lasis un var gan būt, gan nebūt sagatavots filejā, svaigs, atdzesēts vai sasaldēts (“attiecīgais produkts”) (5), kā tas izskaidrots zemāk. |
| --- | --- |

(6)

2004. gada 6. martā Komisija uzsāka izskatīšanu saistībā ar nopietnajiem kaitējumiem vai draudiem tiem Kopienas ražotājiem, kuri ražo importētajam produktam līdzīgu vai ar to konkurētspējīgu produktu, kas formulēts kā rūpnieciski audzēts lasis un var gan būt, gan nebūt sagatavots filejā, svaigs, atdzesēts vai sasaldēts (“attiecīgais produkts”) (5), kā tas izskaidrots zemāk.

| (7) | Komisija par izskatīšanu oficiāli paziņoja eksportētājiem ražotājiem un importētājiem, kā arī viņus pārstāvošajām ieinteresētajām asociācijām, eksportētājvalstu pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem. Komisija nosūtīja aptaujas visām šīm ieinteresētajām pusēm, Kopienas lašu audzētājus pārstāvošajām asociācijām un tām ieinteresētajām pusēm, kas paziņoja par sevi Uzsākšanas paziņojumā noteiktajā atvēlētajā laikā. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 519/94 5. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94 6. pantu Komisija deva ieinteresētajām pusēm iespēju paziņot savu viedokli arī rakstveidā un lūgt tās uzklausīt. |
| --- | --- |

(7)

Komisija par izskatīšanu oficiāli paziņoja eksportētājiem ražotājiem un importētājiem, kā arī viņus pārstāvošajām ieinteresētajām asociācijām, eksportētājvalstu pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem. Komisija nosūtīja aptaujas visām šīm ieinteresētajām pusēm, Kopienas lašu audzētājus pārstāvošajām asociācijām un tām ieinteresētajām pusēm, kas paziņoja par sevi Uzsākšanas paziņojumā noteiktajā atvēlētajā laikā. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 519/94 5. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94 6. pantu Komisija deva ieinteresētajām pusēm iespēju paziņot savu viedokli arī rakstveidā un lūgt tās uzklausīt.

| (8) | Atsevišķas valdības, daži eksportētāji ražotāji un viņus pārstāvošās asociācijas, Kopienas ražotāji, piegādātāji, pārstrādes uzņēmumi un importētāji un viņus pārstāvošās asociācijas iesniedza savas atsauksmes rakstveidā. Ieinteresēto pušu mutiskās un rakstiskās atsauksmes tika izskatītas un ņemtas vērā, sagatavojot izskatīšanas pagaidu rezultātus. Visa pagaidu konstatācijai nepieciešamā informācija tika sameklēta un pārbaudīta. Astoņu Kopienas ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. |
| --- | --- |

(8)

Atsevišķas valdības, daži eksportētāji ražotāji un viņus pārstāvošās asociācijas, Kopienas ražotāji, piegādātāji, pārstrādes uzņēmumi un importētāji un viņus pārstāvošās asociācijas iesniedza savas atsauksmes rakstveidā. Ieinteresēto pušu mutiskās un rakstiskās atsauksmes tika izskatītas un ņemtas vērā, sagatavojot izskatīšanas pagaidu rezultātus. Visa pagaidu konstatācijai nepieciešamā informācija tika sameklēta un pārbaudīta. Astoņu Kopienas ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

| (9) | Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts veikt pagaidu aizsardzības pasākumus un ierosināto pagaidu pasākumu formu. Tām tika sniegta iespēja iesniegt komentārus, un tie, kur tas tika uzskatīts par atbilstošu, tika ņemti vērā, izdarot iepriekšējus slēdzienus. |
| --- | --- |

(9)

Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts veikt pagaidu aizsardzības pasākumus un ierosināto pagaidu pasākumu formu. Tām tika sniegta iespēja iesniegt komentārus, un tie, kur tas tika uzskatīts par atbilstošu, tika ņemti vērā, izdarot iepriekšējus slēdzienus.

2.   SADARBĪBAS PUŠU SARAKSTS

3.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS

| (10) | Produkts, par kura importa tendencēm, kas pieprasa aizsardzības pasākumus, Komisija tika informēta, ir rūpnieciski audzēts Atlantijas lasis, kas var gan būt, gan nebūt sagatavots filejā, svaigs, atdzesēts vai sasaldēts. |
| --- | --- |

(10)

Produkts, par kura importa tendencēm, kas pieprasa aizsardzības pasākumus, Komisija tika informēta, ir rūpnieciski audzēts Atlantijas lasis, kas var gan būt, gan nebūt sagatavots filejā, svaigs, atdzesēts vai sasaldēts.

| (11) | Balstoties uz atšķirīgu lašu veidu fizisko raksturojumu (lielums, forma, garša un tml.), ražošanas procesu un visu veidu rūpnieciski audzētu lašu aizvietošanas iespējām no patērētāja viedokļa, tiek ņemts vērā, ka visi rūpnieciski audzēti laši ir viens produkts. Līdzīgi, tā kā rūpnieciski audzētus lašus pārdod dažādi sagatavotus (viengabala izķidāta zivs, viengabala izķidāta zivs bez galvas, filejas), visi šie dažādie sagatavošanas veidi kalpo vienam pielietojuma mērķim un tos viegli iespējams aizvietot. |
| --- | --- |

(11)

Balstoties uz atšķirīgu lašu veidu fizisko raksturojumu (lielums, forma, garša un tml.), ražošanas procesu un visu veidu rūpnieciski audzētu lašu aizvietošanas iespējām no patērētāja viedokļa, tiek ņemts vērā, ka visi rūpnieciski audzēti laši ir viens produkts. Līdzīgi, tā kā rūpnieciski audzētus lašus pārdod dažādi sagatavotus (viengabala izķidāta zivs, viengabala izķidāta zivs bez galvas, filejas), visi šie dažādie sagatavošanas veidi kalpo vienam pielietojuma mērķim un tos viegli iespējams aizvietot.

| (12) | Dažas iesaistītās puses iebilda, ka saldēts lasis ir no svaiga laša atšķirīgs produkts un to nevar uzskatīt par attiecīgo produktu. Viena puse izteica pretenzijas, ka pārstrādes uzņēmumi dod priekšroku saldētam lasim, kamēr patērētāji par labāku atzīst svaigu lasi. Cita izvirzīja pretenzijas, ka saldēts lasis neder kūpināšanai. Šīs pretenzijas tika atzītas par nepamatotām. Pārstrādes uzņēmumi izmanto gan svaigus, gan saldētus rūpnieciski audzētus lašus, tāpat tika secināts, ka atšķirības ir ļoti mazas. Turklāt abi sagatavošanas veidi kalpo vienam pielietojuma mērķim. Tādēļ šis iebildums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(12)

Dažas iesaistītās puses iebilda, ka saldēts lasis ir no svaiga laša atšķirīgs produkts un to nevar uzskatīt par attiecīgo produktu. Viena puse izteica pretenzijas, ka pārstrādes uzņēmumi dod priekšroku saldētam lasim, kamēr patērētāji par labāku atzīst svaigu lasi. Cita izvirzīja pretenzijas, ka saldēts lasis neder kūpināšanai. Šīs pretenzijas tika atzītas par nepamatotām. Pārstrādes uzņēmumi izmanto gan svaigus, gan saldētus rūpnieciski audzētus lašus, tāpat tika secināts, ka atšķirības ir ļoti mazas. Turklāt abi sagatavošanas veidi kalpo vienam pielietojuma mērķim. Tādēļ šis iebildums tika noraidīts.

| (13) | Tādēļ uzskata, ka rūpnieciski audzēts (izņemot savvaļas) dažādās sagatavošanas stadijās aprakstītais lasis (svaigs, atdzesēts vai saldēts) ir viens produkts. Pašlaik tas ir klasificēts ar Kombinētās nomenklatūras (KN) kodu ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 y ex 0304 20 13. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ uzskata, ka rūpnieciski audzēts (izņemot savvaļas) dažādās sagatavošanas stadijās aprakstītais lasis (svaigs, atdzesēts vai saldēts) ir viens produkts. Pašlaik tas ir klasificēts ar Kombinētās nomenklatūras (KN) kodu ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 y ex 0304 20 13.

4.   LĪDZĪGI JEB TIEŠI KONKURĒTSPĒJĪGI PRODUKTI

| (14) | Tika veiktas iepriekšējas pārbaudes, lai noteiktu, vai Kopienas ražotāju ražotais produkts (turpmāk minēts kā “līdzīgais produkts”) ir līdzīgs vai tieši konkurētspējīgs ar attiecīgo importēto produktu. |
| --- | --- |

(14)

Tika veiktas iepriekšējas pārbaudes, lai noteiktu, vai Kopienas ražotāju ražotais produkts (turpmāk minēts kā “līdzīgais produkts”) ir līdzīgs vai tieši konkurētspējīgs ar attiecīgo importēto produktu.

| (15) | Lai izdarītu iepriekšēju konstatāciju, īpaši tika ņemti vērā turpmāk minētie iepriekšējas izpētes dati. |
| --- | --- |

(15)

Lai izdarītu iepriekšēju konstatāciju, īpaši tika ņemti vērā turpmāk minētie iepriekšējas izpētes dati.

| (16) | a) | importētais produkts un Kopienas produkts ir iekļauti tajā pašā starptautiskajā muitas tarifu klasifikācijā Harmonizētā preču apraksta un kodēšanas sistēmas (HS) līmenī (6 cipari). Turklāt tiem ir tādas pašas vai līdzīgas fiziskas īpašības kā garša, lielums, forma un struktūra. Vietējo produkciju bieži vien tirgo kā pirmšķirīgas kvalitātes produktus un mazumtirdzniecības līmenī tiem bieži ir piemaksa pie cenas. Tomēr “līdzība” nepieprasa, lai produkti būtu absolūti identiski un nelielas kvalitātes atšķirības nav pietiekošas, lai mainītu vispārīgo atzinumu par importēto un vietējo produktu līdzību; |
| --- | --- | --- |

(16)

a)

importētais produkts un Kopienas produkts ir iekļauti tajā pašā starptautiskajā muitas tarifu klasifikācijā Harmonizētā preču apraksta un kodēšanas sistēmas (HS) līmenī (6 cipari). Turklāt tiem ir tādas pašas vai līdzīgas fiziskas īpašības kā garša, lielums, forma un struktūra. Vietējo produkciju bieži vien tirgo kā pirmšķirīgas kvalitātes produktus un mazumtirdzniecības līmenī tiem bieži ir piemaksa pie cenas. Tomēr “līdzība” nepieprasa, lai produkti būtu absolūti identiski un nelielas kvalitātes atšķirības nav pietiekošas, lai mainītu vispārīgo atzinumu par importēto un vietējo produktu līdzību;

| b) | importētais produkts un Kopienas produkts tika pārdots pa līdzīgiem vai vienādiem pārdošanas kanāliem un pircējiem bija viegli pieejama informācija par cenu, tādēļ attiecīgais produkts un Kopienas produkts galvenokārt konkurēja cenu ziņā; |
| --- | --- |

b)

importētais produkts un Kopienas produkts tika pārdots pa līdzīgiem vai vienādiem pārdošanas kanāliem un pircējiem bija viegli pieejama informācija par cenu, tādēļ attiecīgais produkts un Kopienas produkts galvenokārt konkurēja cenu ziņā;

| c) | gan importētais produkts, gan Kopienas produkts rezultātā tiek izmantots vienādi vai līdzīgi, tādēļ tie bija alternatīvi jeb aizstājējprodukti un bija viegli aizvietojami; |
| --- | --- |

c)

gan importētais produkts, gan Kopienas produkts rezultātā tiek izmantots vienādi vai līdzīgi, tādēļ tie bija alternatīvi jeb aizstājējprodukti un bija viegli aizvietojami;

| d) | gan importēto produktu, gan Kopienas produktu pircēji bija uztvēruši kā alternatīvu, lai apmierinātu konkrētu vēlmi vai pieprasījumu, tādēļ dažu eksportētāju un importētāju noteiktās atšķirības ir vienkārši nelielas variācijas. |
| --- | --- |

d)

gan importēto produktu, gan Kopienas produktu pircēji bija uztvēruši kā alternatīvu, lai apmierinātu konkrētu vēlmi vai pieprasījumu, tādēļ dažu eksportētāju un importētāju noteiktās atšķirības ir vienkārši nelielas variācijas.

| (17) | Tādēļ provizoriski secina, ka importētais produkts un Kopienas produkts ir “līdzīgi vai tieši konkurētspējīgi”. |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ provizoriski secina, ka importētais produkts un Kopienas produkts ir “līdzīgi vai tieši konkurētspējīgi”.

5.   IMPORTA PRECES

5.1.   Importa pieaugums

5.1.1.   Ievads

| (18) | Tika veikta iepriekšēja pārbaude, pamatojoties uz datiem par laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam un pievēršoties importa precēm visnesenākajā laika posmā, par kuru iegūstami dati, lai konstatētu, vai attiecīgais produkts tiek importēts Kopienā tik ļoti pieaugošā daudzumā, kas ir absolūts vai salīdzinošs kopējai Kopienas ražošanai un/vai ar tādiem noteikumiem un nosacījumiem, lai sagādātu vai radītu nopietnu kaitējumu draudus Kopienas ražotājiem. Viena puse izteica pretenzijas, ka imports pieaudzis, pateicoties faktam, ka importa datos ticis iekļauts savvaļas lašu imports. Eirostat datos netiek nošķirti savvaļas un rūpnieciski audzēti laši. Tomēr pieejamā informācija (ASV un Kanādas eksporta statistika) norāda, ka savvaļas lašu imports uz Kopienu ir neliels un jebkurā gadījumā tas ir samazinājies laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam. Viena puse arī izteica pretenzijas, ka 2000. gads nav bijis piemērots kā atskaites gads, norādot, ka šajā gadā bijušas neparasti augstas lašu cenas. Tomēr analīze balstās uz svarīgākajiem notikumiem nesenajā laika posmā, tādēļ atskaites gada nomaiņa uz 1999. vai 2001. gadu nevarētu mainīt šīs analīzes iznākumu. |
| --- | --- |

(18)

Tika veikta iepriekšēja pārbaude, pamatojoties uz datiem par laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam un pievēršoties importa precēm visnesenākajā laika posmā, par kuru iegūstami dati, lai konstatētu, vai attiecīgais produkts tiek importēts Kopienā tik ļoti pieaugošā daudzumā, kas ir absolūts vai salīdzinošs kopējai Kopienas ražošanai un/vai ar tādiem noteikumiem un nosacījumiem, lai sagādātu vai radītu nopietnu kaitējumu draudus Kopienas ražotājiem. Viena puse izteica pretenzijas, ka imports pieaudzis, pateicoties faktam, ka importa datos ticis iekļauts savvaļas lašu imports. Eirostat datos netiek nošķirti savvaļas un rūpnieciski audzēti laši. Tomēr pieejamā informācija (ASV un Kanādas eksporta statistika) norāda, ka savvaļas lašu imports uz Kopienu ir neliels un jebkurā gadījumā tas ir samazinājies laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam. Viena puse arī izteica pretenzijas, ka 2000. gads nav bijis piemērots kā atskaites gads, norādot, ka šajā gadā bijušas neparasti augstas lašu cenas. Tomēr analīze balstās uz svarīgākajiem notikumiem nesenajā laika posmā, tādēļ atskaites gada nomaiņa uz 1999. vai 2001. gadu nevarētu mainīt šīs analīzes iznākumu.

| (19) | Tādējādi zemāk izklāstītie iegūtie dati pamatojas uz datiem par laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(19)

Tādējādi zemāk izklāstītie iegūtie dati pamatojas uz datiem par laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam.

5.1.2.   Importa apjoms

| (20) | Importa apjoms pieaudzis no 372 789 tonnām 2000. gadā līdz 455 948 tonnām 2003. gadā, ar kopējo pieaugumu 22 %. Laika posmā starp 2002. un 2003. gadu importa apjoms pieaudzis par 15 %. |
| --- | --- |

(20)

Importa apjoms pieaudzis no 372 789 tonnām 2000. gadā līdz 455 948 tonnām 2003. gadā, ar kopējo pieaugumu 22 %. Laika posmā starp 2002. un 2003. gadu importa apjoms pieaudzis par 15 %.

| (21) | Salīdzinot ar Kopienas produkciju, importa apjoms samazinājās no 254 % 2000. gadā līdz 235 % 2001. gadā, tomēr 2003. gadā tas atkal pieaudzis līdz 252 %. |
| --- | --- |

(21)

Salīdzinot ar Kopienas produkciju, importa apjoms samazinājās no 254 % 2000. gadā līdz 235 % 2001. gadā, tomēr 2003. gadā tas atkal pieaudzis līdz 252 %.

| (22) | Ceturkšņu skaitļi 2002. un 2003. gadā norāda, ka 2003. gadā ceturkšņa importa apjoms bija lielāks nekā tajā pašā ceturksnī 2002. gadā un visaugstākais kāpums (līdz 20,8 %) noticis 2003. gada otrajā pusē.

  Avots: Eurostat. | 2002. 1. cet | 2002. 2. cet | 2002. 3. cet | 2002. 4. cet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |

(22)

Ceturkšņu skaitļi 2002. un 2003. gadā norāda, ka 2003. gadā ceturkšņa importa apjoms bija lielāks nekā tajā pašā ceturksnī 2002. gadā un visaugstākais kāpums (līdz 20,8 %) noticis 2003. gada otrajā pusē.

Avots: Eurostat.

2002. 1. cet

2002. 2. cet

2002. 3. cet

2002. 4. cet

Apjoms (t)

86 753

96 988

93 375

119 657

| | 2002. 1. cet | 2002. 2. cet | 2002. 3. cet | 2002. 4. cet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Pieaugums pa gadiem % | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |

2002. 1. cet

2002. 2. cet

2002. 3. cet

2002. 4. cet

Apjoms (t)

92 667

108 655

112 862

141 763

Pieaugums pa gadiem %

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

5.1.3.   Secinājums

| (23) | Pamatojoties uz informāciju par importu laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam, izdara provizorisku secinājumu, ka pastāv nesens, krass, straujš un nozīmīgs importa pieaugums, kas ir produkcijai gan absolūts, gan relatīvs. |
| --- | --- |

(23)

Pamatojoties uz informāciju par importu laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam, izdara provizorisku secinājumu, ka pastāv nesens, krass, straujš un nozīmīgs importa pieaugums, kas ir produkcijai gan absolūts, gan relatīvs.

5.2.   Importēto produktu cenas

| (24) | Jāņem vērā arī nosacījumi, pie kuriem importa produkti ir iegūti, atsaucoties uz Eirostat datiem. Tā kā datos iekļauts neliels daudzums savvaļas lašu, tiek ņemts vērā, ka tie nav jūtami ietekmējuši cenas. |
| --- | --- |

(24)

Jāņem vērā arī nosacījumi, pie kuriem importa produkti ir iegūti, atsaucoties uz Eirostat datiem. Tā kā datos iekļauts neliels daudzums savvaļas lašu, tiek ņemts vērā, ka tie nav jūtami ietekmējuši cenas.

| (25) | Šai sakarā jāatzīmē, ka laika posmā no 1997. gada septembra līdz 2003. gada maijam nozīmīgai rūpnieciski audzētu lašu importa produkcijas daļai no Norvēģijas (kas veidoja apmēram 55 % no Kopienas tirgus) tika noteikta viszemākā ievešanas cena. Dažu Norvēģijas eksportražotāju saistību pārkāpumi attiecībā uz viszemāko ievešanas cenu 2002. gadā sāka vājināt šī pasākuma iedarbību un izraisīja cenu kritumu. Antidempinga un kompensācijas maksājumu pasākumu ierosinātā pārtraukšana attiecībā uz importu no Norvēģijas tika paziņota 2002. gada decembrī un šie pasākumi tika pārtraukti 2003. gada maijā. Importa cenas 2002. gadā un 2003. gada pirmajā pusē kritās, daļēji sakarā ar dažu norvēģu eksportētāju pārkāpumiem attiecībā pret viszemāko ievešanas cenu un daļēji - ar brīvprātīgu atteikšanos no tās. |
| --- | --- |

(25)

Šai sakarā jāatzīmē, ka laika posmā no 1997. gada septembra līdz 2003. gada maijam nozīmīgai rūpnieciski audzētu lašu importa produkcijas daļai no Norvēģijas (kas veidoja apmēram 55 % no Kopienas tirgus) tika noteikta viszemākā ievešanas cena. Dažu Norvēģijas eksportražotāju saistību pārkāpumi attiecībā uz viszemāko ievešanas cenu 2002. gadā sāka vājināt šī pasākuma iedarbību un izraisīja cenu kritumu. Antidempinga un kompensācijas maksājumu pasākumu ierosinātā pārtraukšana attiecībā uz importu no Norvēģijas tika paziņota 2002. gada decembrī un šie pasākumi tika pārtraukti 2003. gada maijā. Importa cenas 2002. gadā un 2003. gada pirmajā pusē kritās, daļēji sakarā ar dažu norvēģu eksportētāju pārkāpumiem attiecībā pret viszemāko ievešanas cenu un daļēji - ar brīvprātīgu atteikšanos no tās.

| (26) | Importa cenas laikā no 2000. līdz 2003. gadam pazeminājās apmēram par 28,5 %. Tās nav uzskatāmas par anormālām tirgus cenu svārstībām kāpuma absolūtā izteiksmē, jo eksporta ražotāji neguva pārmērīgu peļņu 2000. gadā un ražošanas izmaksas no 2000. līdz 2003. gadam būtiski nepaaugstinājās. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa produkta cena | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Avots: Eurostat. |

(26)

Importa cenas laikā no 2000. līdz 2003. gadam pazeminājās apmēram par 28,5 %. Tās nav uzskatāmas par anormālām tirgus cenu svārstībām kāpuma absolūtā izteiksmē, jo eksporta ražotāji neguva pārmērīgu peļņu 2000. gadā un ražošanas izmaksas no 2000. līdz 2003. gadam būtiski nepaaugstinājās.

2000

2001

2002

2003

Importa produkta cena

3,55

2,99

2,87

2,54

Avots: Eurostat.

| (27) | Pēdējie cenu jaunumi uzskatāmāk paskaidroti informācijā pa ceturkšņiem. Importa produkta cenām paliekot relatīvi stabilām no 2,83 eiro līdz 2,93 eiro 2002. gadā, tās kritās no 2,87 eiro 2003. gada 1. ceturksnī līdz 2,24 eiro 2003. gada 3. ceturksnī, līdz daļēji atguvās, 2003. gada 4. ceturksnī paceļoties līdz 2,48 eiro.

  Avots: Eurostat. | 2002. 1. cet | 2002. 2. cet | 2002. 3. cet | 2002. 4. cet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa produkta cena | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |

(27)

Pēdējie cenu jaunumi uzskatāmāk paskaidroti informācijā pa ceturkšņiem. Importa produkta cenām paliekot relatīvi stabilām no 2,83 eiro līdz 2,93 eiro 2002. gadā, tās kritās no 2,87 eiro 2003. gada 1. ceturksnī līdz 2,24 eiro 2003. gada 3. ceturksnī, līdz daļēji atguvās, 2003. gada 4. ceturksnī paceļoties līdz 2,48 eiro.

Avots: Eurostat.

2002. 1. cet

2002. 2. cet

2002. 3. cet

2002. 4. cet

Importa produkta cena

2,83

2,93

2,86

2,85

| | 2003. 1. cet | 2003. 2. cet | 2003. 3. cet | 2003. 4. cet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa produkta cena | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |

2003. 1. cet

2003. 2. cet

2003. 3. cet

2003. 4. cet

Importa produkta cena

2,87

2,62

2,24

2,48

| (28) | Lai arī par 2004. gada 1. ceturksni pilnībā drošas Eirostat ziņas vēl nav pieejamas, pašreiz pieejamā informācija norāda, ka cenas šajā laikā paaugstinājās, vidēji sasniedzot ap 2,53 eiro par kilogramu. Tas ir nedaudz mazāk nekā to vidējais rādītājs 2003. gadā, un pēdējā pieejamā informācija norāda, ka cenas atkal seko lejupejošai tendencei un ir ļoti zemas. Lai arī daži apgalvoja, ka turpmākajos mēnešos notiks cenu pieaugums, šāds izteikums nebija pamatots, un pašreizējās ļoti zemās cenas patiešām ir apstiprinājuši nozares avoti eksportētājvalstīs. |
| --- | --- |

(28)

Lai arī par 2004. gada 1. ceturksni pilnībā drošas Eirostat ziņas vēl nav pieejamas, pašreiz pieejamā informācija norāda, ka cenas šajā laikā paaugstinājās, vidēji sasniedzot ap 2,53 eiro par kilogramu. Tas ir nedaudz mazāk nekā to vidējais rādītājs 2003. gadā, un pēdējā pieejamā informācija norāda, ka cenas atkal seko lejupejošai tendencei un ir ļoti zemas. Lai arī daži apgalvoja, ka turpmākajos mēnešos notiks cenu pieaugums, šāds izteikums nebija pamatots, un pašreizējās ļoti zemās cenas patiešām ir apstiprinājuši nozares avoti eksportētājvalstīs.

5.3.   Importa produktu tirgus daļa

| (29) | Importa produktu tirgus daļa kritās no 73,5 % 2000. gadā līdz 71,9 % 2001. gadā un palika nemainīga tādā pat līmenī 2002. gadā (72 %). 2003. gadā importa preču tirgus daļa palielinājās līdz 75,0 % 2002. gadā, sasniedzot 3,0 procentu punktus un augstāko līmeni attiecīgajā laika posmā. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 75,0 % |

(29)

Importa produktu tirgus daļa kritās no 73,5 % 2000. gadā līdz 71,9 % 2001. gadā un palika nemainīga tādā pat līmenī 2002. gadā (72 %). 2003. gadā importa preču tirgus daļa palielinājās līdz 75,0 % 2002. gadā, sasniedzot 3,0 procentu punktus un augstāko līmeni attiecīgajā laika posmā.

2000

2001

2002

2003

Imports

73,5 %

71,9 %

72,0 %

75,0 %

6.   KOPIENAS RAŽOTĀJU DEFINĪCIJA

| (30) | Gandrīz viss attiecīgais produkts tika ražots Skotijā un Īrijā, lai gan divi ražotāji atrodas arī Francijā un vismaz viens ražotājs Latvijā. |
| --- | --- |

(30)

Gandrīz viss attiecīgais produkts tika ražots Skotijā un Īrijā, lai gan divi ražotāji atrodas arī Francijā un vismaz viens ražotājs Latvijā.

| (31) | Kopējā attiecīgā produkta ražošanas apjoms Kopienā 2003. gadā bija 180 593 tonnas, no kurām 85 231tonnas jeb 47 % no kopējā Kopienas produkcijas apjoma nodrošināja ražotāji, kuri pilnībā sadarbojās izpētes provizoriskajā līmenī. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 3285/94 5. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Regulas (EK) Nr. 519/94 15. panta 1. apakšpunkta izpratnē viņi pārstāv kopējās Kopienas produkcijas lielāko daļu. Tādējādi provizoriskā konstatācija viņi tiek uzskatīti par Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(31)

Kopējā attiecīgā produkta ražošanas apjoms Kopienā 2003. gadā bija 180 593 tonnas, no kurām 85 231tonnas jeb 47 % no kopējā Kopienas produkcijas apjoma nodrošināja ražotāji, kuri pilnībā sadarbojās izpētes provizoriskajā līmenī. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 3285/94 5. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Regulas (EK) Nr. 519/94 15. panta 1. apakšpunkta izpratnē viņi pārstāv kopējās Kopienas produkcijas lielāko daļu. Tādējādi provizoriskā konstatācija viņi tiek uzskatīti par Kopienas ražotājiem.

7.   NEPAREDZĒTI NOTIKUMI

| (32) | 2002. gada beigās Norvēģijas prognozes par lašu ieguvi 2003. gadā kopumā bija 446 000 tonnas lašu. Līdz 2003. gada februārim Kontali Analyse (informācijas nodrošinātājs nozarē) bija paredzējis 475 000 tonnas. Tas bija par 30 000 tonnām vairāk nekā Norvēģijas lašu ieguve 2002. gadā, un tika cerēts, ka vairums no šī pieauguma tiks novirzīts uz tādiem topošiem tirgiem kā Krievija un Polija un tādiem Tālo Austrumu tirgiem kā Japāna, Honkonga, Taivāna un Ķīna. Pieaugums Tālajos Austrumos kopš 2000. gada bija bijis negatīvs, tomēr Norvēģija cerēja 2003. gadā izmainīt šo tendenci, atveroties Ķīnas tirgum. |
| --- | --- |

(32)

2002. gada beigās Norvēģijas prognozes par lašu ieguvi 2003. gadā kopumā bija 446 000 tonnas lašu. Līdz 2003. gada februārim Kontali Analyse (informācijas nodrošinātājs nozarē) bija paredzējis 475 000 tonnas. Tas bija par 30 000 tonnām vairāk nekā Norvēģijas lašu ieguve 2002. gadā, un tika cerēts, ka vairums no šī pieauguma tiks novirzīts uz tādiem topošiem tirgiem kā Krievija un Polija un tādiem Tālo Austrumu tirgiem kā Japāna, Honkonga, Taivāna un Ķīna. Pieaugums Tālajos Austrumos kopš 2000. gada bija bijis negatīvs, tomēr Norvēģija cerēja 2003. gadā izmainīt šo tendenci, atveroties Ķīnas tirgum.

| (33) | Faktiski Norvēģijas lašu produkcija 2003. gadā bija 509 000 tonnas (apmēram par 63 000 tonnām vairāk, nekā bija paredzējusi Norvēģijas valdība un ieguve bija par 6 % vairāk nekā Kontali ieguves prognozēs). Produkcija bija arī par 64 000 tonnām (vai 14 %) vairāk nekā Norvēģijas lašu produkcija 2002. gadā. Tajā pašā laikā realizācija Tālajos Austrumos bija tālu no pozitīvām izmaiņām un samazinājuma temps patiesībā paātrinājās līdz – 6 %. Piedevām samazinājās arī pieaugums topošajos tirgos – no 47 % uz 32 % Krievijā un no 50 % uz 30 % ārpus Kopienas Eiropas valstīs. Patiesi, vispārējais kopējais patēriņš pieauga tikai par 6 % salīdzinājumā ar 9 % 2002. gadā un 14 % 2001. gadā. Šīs, kā izrādījās, kļūdainās ieguves prognozes, apvienojumā ar pasaules patēriņa attīstību, bija neparedzētas. |
| --- | --- |

(33)

Faktiski Norvēģijas lašu produkcija 2003. gadā bija 509 000 tonnas (apmēram par 63 000 tonnām vairāk, nekā bija paredzējusi Norvēģijas valdība un ieguve bija par 6 % vairāk nekā Kontali ieguves prognozēs). Produkcija bija arī par 64 000 tonnām (vai 14 %) vairāk nekā Norvēģijas lašu produkcija 2002. gadā. Tajā pašā laikā realizācija Tālajos Austrumos bija tālu no pozitīvām izmaiņām un samazinājuma temps patiesībā paātrinājās līdz – 6 %. Piedevām samazinājās arī pieaugums topošajos tirgos – no 47 % uz 32 % Krievijā un no 50 % uz 30 % ārpus Kopienas Eiropas valstīs. Patiesi, vispārējais kopējais patēriņš pieauga tikai par 6 % salīdzinājumā ar 9 % 2002. gadā un 14 % 2001. gadā. Šīs, kā izrādījās, kļūdainās ieguves prognozes, apvienojumā ar pasaules patēriņa attīstību, bija neparedzētas.

| (34) | Rezultātā Norvēģija piedzīvoja nopietnu pārprodukcijas problēmu, kuru tā šķita apzināmies. Patiesi, 2003. gada augustā, cenšoties izņemt lieko produkciju no tirgus, daži Norvēģijas ražotāji apsvēra 30 000 tonnu rūpnieciski audzētu lašu sasaldēšanu. Tomēr vēlāk no šīs idejas atteicās, un tirgus turpināja būt pārpludināts. |
| --- | --- |

(34)

Rezultātā Norvēģija piedzīvoja nopietnu pārprodukcijas problēmu, kuru tā šķita apzināmies. Patiesi, 2003. gada augustā, cenšoties izņemt lieko produkciju no tirgus, daži Norvēģijas ražotāji apsvēra 30 000 tonnu rūpnieciski audzētu lašu sasaldēšanu. Tomēr vēlāk no šīs idejas atteicās, un tirgus turpināja būt pārpludināts.

| (35) | Turklāt 2002. gada decembrī Komisija bija paziņojusi savu priekšlikumu izbeigt antidempinga un antisubsidēšanas pasākumus pret Norvēģiju. Vēlāk 2003. gada maijā tie tika izbeigti. Pasākumi galvenokārt bija ietvēra viszemāko ievešanas cenu, kas rezultātā garantēja eksportražotājiem minimālo cenu. Kad tika pasludināta pasākumu atcelšana, daudzi Norvēģijas eksportražotāji vai nu brīvprātīgi atteicās no saistībām vai arī vienkārši pārtrauca tās ievērot. Norvēģijas lašu ražotājiem kopumā ir lieli parādi Norvēģijas bankās. Cenām slīdot uz leju un nepiemērojot viszemāko ievešnas cenu, bankas, kuras bija piešķīrušas aizdevumus Norvēģijas ražotājiem, sāka īstenot pasākumus, lai pazeminātu savu risku un pieprasīja parādu atmaksāšanu. Tas radīja burvju loku, kas noveda pie paaugstinātas ieguves, tālāka spiediena uz cenām un pieaugoša spiediena uz eksportu. Lai arī pret Norvēģiju vērsto pasākumu atcelšanas rezultātā bija sagaidāmas dažas īslaicīgas un nelielas importa cenu korekcijas, cenu krituma pakāpe (ko saasināja pārprodukcijas problēma) un apburtais loks, kas radās iepriekšminēto banku sistēmas darbību dēļ, nebija paredzēts. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt 2002. gada decembrī Komisija bija paziņojusi savu priekšlikumu izbeigt antidempinga un antisubsidēšanas pasākumus pret Norvēģiju. Vēlāk 2003. gada maijā tie tika izbeigti. Pasākumi galvenokārt bija ietvēra viszemāko ievešanas cenu, kas rezultātā garantēja eksportražotājiem minimālo cenu. Kad tika pasludināta pasākumu atcelšana, daudzi Norvēģijas eksportražotāji vai nu brīvprātīgi atteicās no saistībām vai arī vienkārši pārtrauca tās ievērot. Norvēģijas lašu ražotājiem kopumā ir lieli parādi Norvēģijas bankās. Cenām slīdot uz leju un nepiemērojot viszemāko ievešnas cenu, bankas, kuras bija piešķīrušas aizdevumus Norvēģijas ražotājiem, sāka īstenot pasākumus, lai pazeminātu savu risku un pieprasīja parādu atmaksāšanu. Tas radīja burvju loku, kas noveda pie paaugstinātas ieguves, tālāka spiediena uz cenām un pieaugoša spiediena uz eksportu. Lai arī pret Norvēģiju vērsto pasākumu atcelšanas rezultātā bija sagaidāmas dažas īslaicīgas un nelielas importa cenu korekcijas, cenu krituma pakāpe (ko saasināja pārprodukcijas problēma) un apburtais loks, kas radās iepriekšminēto banku sistēmas darbību dēļ, nebija paredzēts.

| (36) | 2003. gadā Norvēģijas kronas vērtība kritās par 13 % attiecībā pret eiro, par 12 % attiecībā pret Dānijas kronu un par 14 % attiecībā pret Zviedrijas kronu. Lai arī valūtas kursa svārstības tika gaidītas, tās tomēr bija relatīvi plašas un pārsniedza normālu valūtas svārstību amplitūdu. Lai gan arī eiro nostiprinājās salīdzinājumā ar britu mārciņu, britu mārciņas vērtība kritās tika par 6 %, padarot Apvienotās Karalistes rūpnieciski audzēto lasi eirozonā dārgāku attiecībā pret Norvēģijas importa produkciju, nekā tas bija gada sākumā. Galvenie Norvēģijas rūpnieciski audzēto lašu importētāji Kopienā ir Dānija, Zviedrija, Vācija un Polija. Tomēr lielu daudzumu šīs importa produkcijas tieši transportē uz tādām eirozonas valstīm kā Francija un Spānija. Bez tam vairāk kā puse no rūpnieciski audzētajiem lašiem, kas tiek importēti uz Dāniju, un gandrīz visi, kas tiek importēti uz Poliju un citām jaunajām dalībvalstīm pēc to apstrādes tiek pārdoti vēlreiz. Rezultātā Norvēģijas kronas vērtības kritums attiecībā pret eiro ietekmēja ne tikai Norvēģijas tiešo importu eirozonā, bet arī importu uz tādām valstīm kā Dānija un Polija, kuras apstrādā rūpnieciski audzētus lašus, lai tos pārdotu vēlreiz. Šo valūtas svārstību sekas bija - padarīt Eiropas Kopienas tirgu kopumā pievilcīgāku norvēģu ražotājiem, savā ziņā izolējot viņus no cenu krituma sekām eiro un kronās un palīdzot saglabāt eksporta ienākumus pašmāju valūtā. Tomēr vienas vienības cena kritās pat Norvēģijas kronās. Tajā pašā laikā šīs valūtas svārstības padarīja importēto lasi lētāku Eiropas Kopienā, kā arī padarīja to pievilcīgāku importētājiem un tādiem lietotājiem kā apstrādes rūpniecība. Rezultātā liels daudzums no pārprodukcijas Norvēģijā tika eksportēts uz Eiropas Kopienu. |
| --- | --- |

(36)

2003. gadā Norvēģijas kronas vērtība kritās par 13 % attiecībā pret eiro, par 12 % attiecībā pret Dānijas kronu un par 14 % attiecībā pret Zviedrijas kronu. Lai arī valūtas kursa svārstības tika gaidītas, tās tomēr bija relatīvi plašas un pārsniedza normālu valūtas svārstību amplitūdu. Lai gan arī eiro nostiprinājās salīdzinājumā ar britu mārciņu, britu mārciņas vērtība kritās tika par 6 %, padarot Apvienotās Karalistes rūpnieciski audzēto lasi eirozonā dārgāku attiecībā pret Norvēģijas importa produkciju, nekā tas bija gada sākumā. Galvenie Norvēģijas rūpnieciski audzēto lašu importētāji Kopienā ir Dānija, Zviedrija, Vācija un Polija. Tomēr lielu daudzumu šīs importa produkcijas tieši transportē uz tādām eirozonas valstīm kā Francija un Spānija. Bez tam vairāk kā puse no rūpnieciski audzētajiem lašiem, kas tiek importēti uz Dāniju, un gandrīz visi, kas tiek importēti uz Poliju un citām jaunajām dalībvalstīm pēc to apstrādes tiek pārdoti vēlreiz. Rezultātā Norvēģijas kronas vērtības kritums attiecībā pret eiro ietekmēja ne tikai Norvēģijas tiešo importu eirozonā, bet arī importu uz tādām valstīm kā Dānija un Polija, kuras apstrādā rūpnieciski audzētus lašus, lai tos pārdotu vēlreiz. Šo valūtas svārstību sekas bija - padarīt Eiropas Kopienas tirgu kopumā pievilcīgāku norvēģu ražotājiem, savā ziņā izolējot viņus no cenu krituma sekām eiro un kronās un palīdzot saglabāt eksporta ienākumus pašmāju valūtā. Tomēr vienas vienības cena kritās pat Norvēģijas kronās. Tajā pašā laikā šīs valūtas svārstības padarīja importēto lasi lētāku Eiropas Kopienā, kā arī padarīja to pievilcīgāku importētājiem un tādiem lietotājiem kā apstrādes rūpniecība. Rezultātā liels daudzums no pārprodukcijas Norvēģijā tika eksportēts uz Eiropas Kopienu.

| (37) | Iepriekšējā īss kopsavilkums norāda, ka neparedzēto notikumu pavērsiena cēlonis, kas radīja importa palielināšanos, bija ievērojama pārprodukcija Norvēģijā (neskatoties uz zemākām prognozēm), kuru saasināja Norvēģijas rūpniecības neveiksme sasniegt prognozēto eksporta pieaugumu ārpus Kopienas robežām, negaidīti plašais iespaids, ko radīja pret Norvēģiju vērsto tirdzniecības aizsardzības pasākumu atcelšana un augstāk aprakstītā Norvēģijas banku sistēmas darbība kopā ar eiro vērtības celšanos, kas Kopienas tirgu kopumā padarīja par pievilcīgu mērķi Norvēģijas eksportam. Šī notikumu attīstība un to iedarbība tiks izpētīta turpmāk galīgajā fāzē. |
| --- | --- |

(37)

Iepriekšējā īss kopsavilkums norāda, ka neparedzēto notikumu pavērsiena cēlonis, kas radīja importa palielināšanos, bija ievērojama pārprodukcija Norvēģijā (neskatoties uz zemākām prognozēm), kuru saasināja Norvēģijas rūpniecības neveiksme sasniegt prognozēto eksporta pieaugumu ārpus Kopienas robežām, negaidīti plašais iespaids, ko radīja pret Norvēģiju vērsto tirdzniecības aizsardzības pasākumu atcelšana un augstāk aprakstītā Norvēģijas banku sistēmas darbība kopā ar eiro vērtības celšanos, kas Kopienas tirgu kopumā padarīja par pievilcīgu mērķi Norvēģijas eksportam. Šī notikumu attīstība un to iedarbība tiks izpētīta turpmāk galīgajā fāzē.

8.   NOPIETNI KAITĒJUMI

8.1.   Ievads

| (38) | Lai veiktu iepriekšēju konstatāciju par Kopienas līdzīgā produkta ražotājiem nodarītajiem nopietnajiem kaitējumiem, tika uzsākta visu pastiprinošo un daudzējādo iesaistīto faktoru iepriekšēja izvērtēšana. Vērtējums saistībā ar attiecīgo produktu tika veikts, īpaši izmantojot vispārīgos Kopienas datus par patēriņu, ražošanas jaudu, ražošanu, jaudas izmantošanu, nodarbinātību, produktivitāti, vispārīgo realizāciju un tirgus daļu. Šie vispārējie dati pamatojas uz statistisku informāciju, ko Apvienotā Karaliste un Īrija ieguvušas plašos nozares pārskatos. Kas attiecas uz konkrētu uzņēmumu datiem, tie pamatojas uz sadarbojošos Kopienas ražotāju datiem par naudas plūsmu, peļņu no ieguldītā kapitāla, preču krājumiem, cenām, cenu pazeminājumu un rentabilitāti laikā no 2000. līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(38)

Lai veiktu iepriekšēju konstatāciju par Kopienas līdzīgā produkta ražotājiem nodarītajiem nopietnajiem kaitējumiem, tika uzsākta visu pastiprinošo un daudzējādo iesaistīto faktoru iepriekšēja izvērtēšana. Vērtējums saistībā ar attiecīgo produktu tika veikts, īpaši izmantojot vispārīgos Kopienas datus par patēriņu, ražošanas jaudu, ražošanu, jaudas izmantošanu, nodarbinātību, produktivitāti, vispārīgo realizāciju un tirgus daļu. Šie vispārējie dati pamatojas uz statistisku informāciju, ko Apvienotā Karaliste un Īrija ieguvušas plašos nozares pārskatos. Kas attiecas uz konkrētu uzņēmumu datiem, tie pamatojas uz sadarbojošos Kopienas ražotāju datiem par naudas plūsmu, peļņu no ieguldītā kapitāla, preču krājumiem, cenām, cenu pazeminājumu un rentabilitāti laikā no 2000. līdz 2003. gadam.

| (39) | Iesākumā jāatzīmē, ka rūpnieciskā lašu audzēšana Kopienā, tāpat kā citur, ir garš un salīdzinoši neelastīgs rūpniecisks cikls, kas beidzas ar lašu iegūšanu, un, ja reiz laši ir iegūti, tie nekavējoties jāpārdod, jo saldētus tos var uzglabāt tikai dažas dienas. Saldēšana ir dārga, un, jebkurā gadījumā, Kopienā ir ierobežotas saldēšanas jaudas. Rezultātā ražošanas līmenis jāplāno vismaz divus gadus uz priekšu un, reiz ieplānotu, to nevar atcelt, izņemot rezerves. Tādēļ pārprodukcijai ir kavējoša iedarbība uz ražošanu, bet tūlītēja un spēcīga ietekme uz cenām. |
| --- | --- |

(39)

Iesākumā jāatzīmē, ka rūpnieciskā lašu audzēšana Kopienā, tāpat kā citur, ir garš un salīdzinoši neelastīgs rūpniecisks cikls, kas beidzas ar lašu iegūšanu, un, ja reiz laši ir iegūti, tie nekavējoties jāpārdod, jo saldētus tos var uzglabāt tikai dažas dienas. Saldēšana ir dārga, un, jebkurā gadījumā, Kopienā ir ierobežotas saldēšanas jaudas. Rezultātā ražošanas līmenis jāplāno vismaz divus gadus uz priekšu un, reiz ieplānotu, to nevar atcelt, izņemot rezerves. Tādēļ pārprodukcijai ir kavējoša iedarbība uz ražošanu, bet tūlītēja un spēcīga ietekme uz cenām.

8.2.   Kopienas ražotāju situācijas analīze

8.2.1.   Patēriņš

| (40) | Attiecīgā produkta patēriņš Kopienā tika provizoriski noteikts, balstoties uz visu Kopienas ražotāju kopējo produkciju un kopējo Eirostat apkopoto attiecīgā produkta importu Kopienā, atskaitot Eiropas Kopienas eksportu. |
| --- | --- |

(40)

Attiecīgā produkta patēriņš Kopienā tika provizoriski noteikts, balstoties uz visu Kopienas ražotāju kopējo produkciju un kopējo Eirostat apkopoto attiecīgā produkta importu Kopienā, atskaitot Eiropas Kopienas eksportu.

| (41) | Laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam patēriņš Kopienā pieauga no 507 705 tonnām līdz 607 728 tonnām jeb par 19,7 %. |
| --- | --- |

(41)

Laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam patēriņš Kopienā pieauga no 507 705 tonnām līdz 607 728 tonnām jeb par 19,7 %.

| (42) | Jāatzīmē, ka lašiem ir relatīvi augsta cenu līmeņa elastība, tādēļ ievērojami lielāko patēriņa pieaugumu 2003. gadā vismaz daļēji var skaidrot ar cenu kritumu vairumtirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(42)

Jāatzīmē, ka lašiem ir relatīvi augsta cenu līmeņa elastība, tādēļ ievērojami lielāko patēriņa pieaugumu 2003. gadā vismaz daļēji var skaidrot ar cenu kritumu vairumtirdzniecības līmenī.

8.2.2.   Ražošanas jauda un jaudas izmantošana

| (43) | Lašu ražošana Eiropas Kopienā tiek efektīvi limitēta ar valdības atļaujām, kas nosaka maksimāli pieļaujamo dzīvo zivju daudzumu, kuru var turēt ūdenī jebkurā vietā un jebkurā laikā. Dotie jaudas skaitļi drīzāk balstās uz kopējo atļauju daudzumu nekā uz fizisko zivju turēšanas jaudu ūdens baseinos, kurus izmanto Kopienas ražotāji. Atļauju pieprasīšanas un izmantošanas izmaksas ir salīdzinoši zemas, tādēļ zemas ir arī pārsniegtās jaudas izmaksas. |
| --- | --- |

(43)

Lašu ražošana Eiropas Kopienā tiek efektīvi limitēta ar valdības atļaujām, kas nosaka maksimāli pieļaujamo dzīvo zivju daudzumu, kuru var turēt ūdenī jebkurā vietā un jebkurā laikā. Dotie jaudas skaitļi drīzāk balstās uz kopējo atļauju daudzumu nekā uz fizisko zivju turēšanas jaudu ūdens baseinos, kurus izmanto Kopienas ražotāji. Atļauju pieprasīšanas un izmantošanas izmaksas ir salīdzinoši zemas, tādēļ zemas ir arī pārsniegtās jaudas izmaksas.

| (44) | Iepriekšējā izpēte parādīja, ka, saglabājot stabilitāti laikā no 2000. līdz 2003. gadam, teorētiskā ražošanas jauda laikā no 2000. līdz 2003. gadam palielinājās par 2,2 %. |
| --- | --- |

(44)

Iepriekšējā izpēte parādīja, ka, saglabājot stabilitāti laikā no 2000. līdz 2003. gadam, teorētiskā ražošanas jauda laikā no 2000. līdz 2003. gadam palielinājās par 2,2 %.

| (45) | Jaudas izmantošana (t.i., zivju daudzums ūdenī, salīdzinot ar atļauto daudzumu) palielinājās no 43 % 2000. gadā līdz 48 % 2001. gadā un pēc tam stabili pieauga, 2003. gadā sasniedzot 52 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošana laikā no 2000. līdz 2003. gadam pieauga par 23 %, atļautajai jaudai pieaugot tikai par 2,2 %. |
| --- | --- |

(45)

Jaudas izmantošana (t.i., zivju daudzums ūdenī, salīdzinot ar atļauto daudzumu) palielinājās no 43 % 2000. gadā līdz 48 % 2001. gadā un pēc tam stabili pieauga, 2003. gadā sasniedzot 52 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošana laikā no 2000. līdz 2003. gadam pieauga par 23 %, atļautajai jaudai pieaugot tikai par 2,2 %.

8.2.3.   Ražošana

| (46) | Ražošana (iegūto zivju) pieauga par 23 % no 146 664 iegūtām tonnām 2000. gadā līdz 180 593 tonnām 2003. gadā, katru gadu palielinoties par 7 %. |
| --- | --- |

(46)

Ražošana (iegūto zivju) pieauga par 23 % no 146 664 iegūtām tonnām 2000. gadā līdz 180 593 tonnām 2003. gadā, katru gadu palielinoties par 7 %.

| (47) | Jāatzīmē, ka sakarā ar garo ražošanas ciklu, ražošana tiek plānota divus gadus uz priekšu un, ja reiz ražošanas cikls ir uzsākts, ražošanas līmenis nevar tikt pārkārtots, izņemot rezerves. |
| --- | --- |

(47)

Jāatzīmē, ka sakarā ar garo ražošanas ciklu, ražošana tiek plānota divus gadus uz priekšu un, ja reiz ražošanas cikls ir uzsākts, ražošanas līmenis nevar tikt pārkārtots, izņemot rezerves.

8.2.4.   Nodarbinātība

| (48) | Ar attiecīgo produktu saistītā nodarbinātība kritās par apmēram 6 % no 1 269 cilvēkiem 2000. gadā līdz 1 193 cilvēkiem 2003. gadā. 2001. gadā nodarbinātība samazinājās, bet tā daļēji atguva līdzsvaru 2002. gadā un palika stabila 2003. gadā. |
| --- | --- |

(48)

Ar attiecīgo produktu saistītā nodarbinātība kritās par apmēram 6 % no 1 269 cilvēkiem 2000. gadā līdz 1 193 cilvēkiem 2003. gadā. 2001. gadā nodarbinātība samazinājās, bet tā daļēji atguva līdzsvaru 2002. gadā un palika stabila 2003. gadā.

8.2.5.   Ražīgums

| (49) | Ražīgums apskatāmajā laika posmā ir konsekventi pieaudzis no 115 tonnām 2000. gadā līdz 151 tonnai 2003. gadā. Tas parāda pieaugošo automātisko barošanas sistēmu un citu darbaspēku ekonomējošu ierīču izmantošanas pieaugumu un spēcīgo spiedienu, lai pazeminātu cenas, saskaroties ar pieaugošajiem finansiālajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(49)

Ražīgums apskatāmajā laika posmā ir konsekventi pieaudzis no 115 tonnām 2000. gadā līdz 151 tonnai 2003. gadā. Tas parāda pieaugošo automātisko barošanas sistēmu un citu darbaspēku ekonomējošu ierīču izmantošanas pieaugumu un spēcīgo spiedienu, lai pazeminātu cenas, saskaroties ar pieaugošajiem finansiālajiem zaudējumiem.

8.2.6.   Realizācijas apjomi

| (50) | Laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam Kopienas ražotāju līdzīgā produkta realizācija pieauga par 14,3 % jeb no 134 916 līdz 154 171 tonnām. Šis pieaugums norisinājās, tajā pašā laikā patēriņam pieaugot par 8,5 %. Laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam Kopienas ražotāju produkta realizācija samazinājās par 1,6 % jeb no 154 171 līdz 151 780 tonnām, neskatoties uz to, ka patēriņš laikā no 2002. līdz 2003. gadam pieauga par 10,3 %. |
| --- | --- |

(50)

Laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam Kopienas ražotāju līdzīgā produkta realizācija pieauga par 14,3 % jeb no 134 916 līdz 154 171 tonnām. Šis pieaugums norisinājās, tajā pašā laikā patēriņam pieaugot par 8,5 %. Laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam Kopienas ražotāju produkta realizācija samazinājās par 1,6 % jeb no 154 171 līdz 151 780 tonnām, neskatoties uz to, ka patēriņš laikā no 2002. līdz 2003. gadam pieauga par 10,3 %.

8.2.7.   Tirgus daļa

| (51) | Kopienas ražotāju tirgus daļa pieauga no 26,5 % 2000. gadā līdz 28,1 % 2001. gadā un saglabāja apmēram šo pašu līmeni 2002. gadā, bet tad 2003. gadā kritās par apmēram 3,0 procentpunktiem līdz 25,0 %, kas bija zemākais līmenis attiecīgajā periodā. Tas atspoguļo faktu, ka imports pieauga ne tikai absolūtajā izteiksmē, bet arī attiecībā pret patēriņu 2003. gadā. |
| --- | --- |

(51)

Kopienas ražotāju tirgus daļa pieauga no 26,5 % 2000. gadā līdz 28,1 % 2001. gadā un saglabāja apmēram šo pašu līmeni 2002. gadā, bet tad 2003. gadā kritās par apmēram 3,0 procentpunktiem līdz 25,0 %, kas bija zemākais līmenis attiecīgajā periodā. Tas atspoguļo faktu, ka imports pieauga ne tikai absolūtajā izteiksmē, bet arī attiecībā pret patēriņu 2003. gadā.

8.2.8.   Naudas līdzekļu plūsma

| (52) | Naudas līdzekļu plūsmu var pārbaudīt tikai to sadarbojošos uzņēmumu līmenī, kuri ražoja attiecīgo produktu, nevis saistībā tikai ar attiecīgo produktu. Tādēļ šis rādītājs šķiet mazāk nozīmīgs nekā citi redzamie rādītāji. Tomēr redzams, ka 2001., 2002. un 2003. gadā bijusi stipri negatīva skaidras naudas līdzekļu plūsma. |
| --- | --- |

(52)

Naudas līdzekļu plūsmu var pārbaudīt tikai to sadarbojošos uzņēmumu līmenī, kuri ražoja attiecīgo produktu, nevis saistībā tikai ar attiecīgo produktu. Tādēļ šis rādītājs šķiet mazāk nozīmīgs nekā citi redzamie rādītāji. Tomēr redzams, ka 2001., 2002. un 2003. gadā bijusi stipri negatīva skaidras naudas līdzekļu plūsma.

8.2.9.   Peļņa no ieguldītā kapitāla

| (53) | Arī peļņu no ieguldītā kapitāla var pārbaudīt tikai to sadarbojošos uzņēmumu līmenī, kuri ražoja attiecīgo produktu, nevis saistībā tikai ar attiecīgo produktu. Tādēļ arī šis rādītājs tika uzskatīts par mazāk nozīmīgu nekā citi rādītāji. Tomēr redzams, ka peļņa no ieguldītā kapitāla pazeminājās no 34 % 2000. gadā līdz tuvu nullei 2001. un 2002. gadā, pirms nokrita līdz -20 % 2003. gadā. |
| --- | --- |

(53)

Arī peļņu no ieguldītā kapitāla var pārbaudīt tikai to sadarbojošos uzņēmumu līmenī, kuri ražoja attiecīgo produktu, nevis saistībā tikai ar attiecīgo produktu. Tādēļ arī šis rādītājs tika uzskatīts par mazāk nozīmīgu nekā citi rādītāji. Tomēr redzams, ka peļņa no ieguldītā kapitāla pazeminājās no 34 % 2000. gadā līdz tuvu nullei 2001. un 2002. gadā, pirms nokrita līdz -20 % 2003. gadā.

8.2.10.   Līdzīgā produkta cena

| (54) | Līdzīgā produkta vidējā cena laikā no 2000. līdz 2003. gadam kritās par 20,3 %, cenām šajā laika posmā pakāpeniski pazeminoties. Savu zemāko punktu (2,79 eiro/kg) cenas saniedza 2003. gadā. |
| --- | --- |

(54)

Līdzīgā produkta vidējā cena laikā no 2000. līdz 2003. gadam kritās par 20,3 %, cenām šajā laika posmā pakāpeniski pazeminoties. Savu zemāko punktu (2,79 eiro/kg) cenas saniedza 2003. gadā.

| (55) | 2004. gada 1. ceturksnī pieejamā informācija norāda, ka vidējā cena vienai produkta vienībai nedaudz pieaugusi saskaņā ar nelielu vidējo importa cenu paaugstināšanos. Tomēr pēdējā informācija uzrāda, ka cenas atkal krītas. Viena puse iebilda, ka (atsaucoties uz gada vidējo valūtas kursu) sterliņu mārciņās cenu kritums bija nenozīmīgāks. Tomēr tiek ņemts vērā, ka Komisijai nav jānovirzās no pastāvīgās prakses tirdzniecības aizsardzības gadījumos, kā valūtas vienību izmantojot eiro. |
| --- | --- |

(55)

2004. gada 1. ceturksnī pieejamā informācija norāda, ka vidējā cena vienai produkta vienībai nedaudz pieaugusi saskaņā ar nelielu vidējo importa cenu paaugstināšanos. Tomēr pēdējā informācija uzrāda, ka cenas atkal krītas. Viena puse iebilda, ka (atsaucoties uz gada vidējo valūtas kursu) sterliņu mārciņās cenu kritums bija nenozīmīgāks. Tomēr tiek ņemts vērā, ka Komisijai nav jānovirzās no pastāvīgās prakses tirdzniecības aizsardzības gadījumos, kā valūtas vienību izmantojot eiro.

8.2.11.   Izmaksas

| (56) | Papildus cenu attīstībai jāņem vērā arī izmaksu attīstība. Laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam izmaksas svārstījušās no 3,0 eiro līdz 3,2 eiro par kg. |
| --- | --- |

(56)

Papildus cenu attīstībai jāņem vērā arī izmaksu attīstība. Laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam izmaksas svārstījušās no 3,0 eiro līdz 3,2 eiro par kg.

8.2.12.   Rentabilitāte

| (57) | Kopienas ražotāju rentabilitāte Kopienas noieta tirgos kritās no 7,3 % 2000. gadā līdz -3,3 % 2001. gadā. Mazāk izteikts zaudējums bija 2002. gadā (-2,5 %), bet tad kritums turpinājās līdz -17,1 % 2003. gadā. 2003. gadā, kad importa preču daudzums sasniedza savu augstāko līmeni um importa preču vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,54 eiro/kg), arī Kopienas produkta vidējā cena kritās līdz tā zemākajam līmenim (2,79 eiro/kg). Kopienas ražotāju rentabilitātes kritums laikā no 2000. līdz 2003. gadam notika tajā pašā laikā, kad cena par Kopienas ražotā produkta kilogramu samazinājās no 3,50 eiro līdz 2,79 eiro. |
| --- | --- |

(57)

Kopienas ražotāju rentabilitāte Kopienas noieta tirgos kritās no 7,3 % 2000. gadā līdz -3,3 % 2001. gadā. Mazāk izteikts zaudējums bija 2002. gadā (-2,5 %), bet tad kritums turpinājās līdz -17,1 % 2003. gadā. 2003. gadā, kad importa preču daudzums sasniedza savu augstāko līmeni um importa preču vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,54 eiro/kg), arī Kopienas produkta vidējā cena kritās līdz tā zemākajam līmenim (2,79 eiro/kg). Kopienas ražotāju rentabilitātes kritums laikā no 2000. līdz 2003. gadam notika tajā pašā laikā, kad cena par Kopienas ražotā produkta kilogramu samazinājās no 3,50 eiro līdz 2,79 eiro.

8.2.13.   Preču krājumi

| (58) | Šajā gadījumā preču krājumi attiecas uz dzīvām zivīm, kas atrodas ūdenī. Kopienas ražotājiem, tāpat kā visiem citiem, ir nenozīmīgi iegūto zivju krājumi, jo tās jāpārdod nekavējoties. Tādēļ kritums noslēdzošo krājumu līmenī norāda dzīvo zivju samazināšanos, kas tiek audzētas iegūšanai turpmākajos divos gados. Tādēļ šajā gadījumā kritums noslēdzošo krājumu līmenī ir pieaugoša kaitējuma rādītājs. |
| --- | --- |

(58)

Šajā gadījumā preču krājumi attiecas uz dzīvām zivīm, kas atrodas ūdenī. Kopienas ražotājiem, tāpat kā visiem citiem, ir nenozīmīgi iegūto zivju krājumi, jo tās jāpārdod nekavējoties. Tādēļ kritums noslēdzošo krājumu līmenī norāda dzīvo zivju samazināšanos, kas tiek audzētas iegūšanai turpmākajos divos gados. Tādēļ šajā gadījumā kritums noslēdzošo krājumu līmenī ir pieaugoša kaitējuma rādītājs.

| (59) | Preču krājumi pieauga no 36 332 tonnām 2000. gadā līdz pat 53 178 tonnām 2002. gadā un tad pazeminājās līdz 43 024 tonnām 2003. gadā. Tas nozīmē, ka preču krājumi no 2002. līdz 2003. gadam samazinājās par 19,1 %. |
| --- | --- |

(59)

Preču krājumi pieauga no 36 332 tonnām 2000. gadā līdz pat 53 178 tonnām 2002. gadā un tad pazeminājās līdz 43 024 tonnām 2003. gadā. Tas nozīmē, ka preču krājumi no 2002. līdz 2003. gadam samazinājās par 19,1 %.

8.2.14.   Secinājums

| (60) | Jāatgādina, ka izskatīšana parādīja, ka laikā no 2000. līdz 2003. gadam un, jo īpaši, laika posmā starp 2002. un 2003. gadu attiecīgā produkta importa kāpums Kopienas tirgū noticis pieaugošā daudzumā un plašos apjomos. |
| --- | --- |

(60)

Jāatgādina, ka izskatīšana parādīja, ka laikā no 2000. līdz 2003. gadam un, jo īpaši, laika posmā starp 2002. un 2003. gadu attiecīgā produkta importa kāpums Kopienas tirgū noticis pieaugošā daudzumā un plašos apjomos.

| (61) | Kas attiecas uz Kopienas ražotāju situāciju, laikā no 2000. līdz 2002. gadam teorētiskā ražošanas jauda saglabājās vairāk vai mazāk stabila, kamēr produkcija pieauga par 14,8 %. Rezultātā realizācijas apjomi šajā laika posmā pieauga no 43 % līdz 50 %. Palielinājās arī dzīvo zivju krājumi ūdenī. Notika arī nodarbinātības pazemināšanās, turpretim ražīgums galvenokārt pieauga, pateicoties plašākai automatizācijas izmantošanai. |
| --- | --- |

(61)

Kas attiecas uz Kopienas ražotāju situāciju, laikā no 2000. līdz 2002. gadam teorētiskā ražošanas jauda saglabājās vairāk vai mazāk stabila, kamēr produkcija pieauga par 14,8 %. Rezultātā realizācijas apjomi šajā laika posmā pieauga no 43 % līdz 50 %. Palielinājās arī dzīvo zivju krājumi ūdenī. Notika arī nodarbinātības pazemināšanās, turpretim ražīgums galvenokārt pieauga, pateicoties plašākai automatizācijas izmantošanai.

| (62) | Pārdošanas apjomi laikā no 2000. līdz 2002. gadam pieauga par 14,3 % (salīdzinājumā ar 8,5 % patēriņa pieaugumu), un Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās no 26,5 % līdz 28,0 %. |
| --- | --- |

(62)

Pārdošanas apjomi laikā no 2000. līdz 2002. gadam pieauga par 14,3 % (salīdzinājumā ar 8,5 % patēriņa pieaugumu), un Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās no 26,5 % līdz 28,0 %.

| (63) | Tomēr pat šajā periodā cenas laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam pazeminājās par 13,7 %, un, neskatoties uz nelielo cenu kāpumu 2002. gadā (daļēji pateicoties augstākai jaudas izmantošanai un labākam ražīgumam), tas tomēr noveda pie peļņas krituma no 7,3 % 2000. gadā līdz –3,3 % un –2,5 % zaudējumiem attiecīgi 2001. un 2002. gadā. Peļņa no ieguldītā kapitāla un naudas līdzekļu plūsma šajā laika posmā arī bija negatīva. |
| --- | --- |

(63)

Tomēr pat šajā periodā cenas laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam pazeminājās par 13,7 %, un, neskatoties uz nelielo cenu kāpumu 2002. gadā (daļēji pateicoties augstākai jaudas izmantošanai un labākam ražīgumam), tas tomēr noveda pie peļņas krituma no 7,3 % 2000. gadā līdz –3,3 % un –2,5 % zaudējumiem attiecīgi 2001. un 2002. gadā. Peļņa no ieguldītā kapitāla un naudas līdzekļu plūsma šajā laika posmā arī bija negatīva.

| (64) | Laikā no 2002. līdz 2003. gadam Kopienas ražotāju stāvoklis ievērojami pasliktinājās. Lai arī ražošanas jauda un ražošana saskaņā ar iepriekš izstrādātajiem ražošanas plāniem paaugstinājās (par 7,3 %) un tas noveda pie lielākiem realizācijas apjomiem un uzlaboja ražošanu, visi pārējie rādītāji attīstījās negatīvi. Zivju krājumi ūdenī samazinājās par 19,1 %. Saskaroties ar par 10,3 % pieaugušo patēriņu, Kopienas ražotāju produkta realizācija kritās par 1,6 % un viņi zaudēja daļu tirgus. Piedevām cenas turpmāk samazinājās par 7,6 %, kamēr izmaksas pieauga līdz to vidējam līmenim četru gadu periodā. Tas noveda pie krasa rentabilitātes krituma un Kopienas ražotāji cieta 17,1 % lielus zaudējumus. Šie zaudējumi atspoguļojās vispārējā peļņā no ieguldītā kapitāla kā -20 %. Kaut gan naudas līdzekļu plūsma šķita uzlabojamies, tas patiesībā atspoguļoja zivju krājumu pazemināšanos ūdenī un nespēju atkārtoti ieguldīt līdzekļus. |
| --- | --- |

(64)

Laikā no 2002. līdz 2003. gadam Kopienas ražotāju stāvoklis ievērojami pasliktinājās. Lai arī ražošanas jauda un ražošana saskaņā ar iepriekš izstrādātajiem ražošanas plāniem paaugstinājās (par 7,3 %) un tas noveda pie lielākiem realizācijas apjomiem un uzlaboja ražošanu, visi pārējie rādītāji attīstījās negatīvi. Zivju krājumi ūdenī samazinājās par 19,1 %. Saskaroties ar par 10,3 % pieaugušo patēriņu, Kopienas ražotāju produkta realizācija kritās par 1,6 % un viņi zaudēja daļu tirgus. Piedevām cenas turpmāk samazinājās par 7,6 %, kamēr izmaksas pieauga līdz to vidējam līmenim četru gadu periodā. Tas noveda pie krasa rentabilitātes krituma un Kopienas ražotāji cieta 17,1 % lielus zaudējumus. Šie zaudējumi atspoguļojās vispārējā peļņā no ieguldītā kapitāla kā -20 %. Kaut gan naudas līdzekļu plūsma šķita uzlabojamies, tas patiesībā atspoguļoja zivju krājumu pazemināšanos ūdenī un nespēju atkārtoti ieguldīt līdzekļus.

| (65) | Ņemot vērā visus šos faktorus, iegūtais iepriekšējais secinājums parāda, ka Kopienas ražotāji ir cietuši no nopietna kaitējuma nozīmīgas vispārējās situācijas pasliktināšanās izteiksmē Kopienas ražotāju pozīcijās. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā visus šos faktorus, iegūtais iepriekšējais secinājums parāda, ka Kopienas ražotāji ir cietuši no nopietna kaitējuma nozīmīgas vispārējās situācijas pasliktināšanās izteiksmē Kopienas ražotāju pozīcijās.

9.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (66) | Lai pārbaudītu cēloņsakarības pastāvēšanu starp pieaugošo importu un nopietno zaudējumu un pārliecinātos, ka kaitējumi, kas radušies citu iemeslu dēļ, nav attiecināmi uz pieaugošo importu, tika nodalīta to faktoru, kas kaitējumu izraisīja, kaitējošā ietekme un tā tika attiecināta uz faktoriem, kas to izraisīja, un pēc kaitējuma attiecināšanas uz visiem esošajiem izraisošajiem faktoriem tika noteikts, vai pieaugošais imports ir “patiess un būtisks” nopietna kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(66)

Lai pārbaudītu cēloņsakarības pastāvēšanu starp pieaugošo importu un nopietno zaudējumu un pārliecinātos, ka kaitējumi, kas radušies citu iemeslu dēļ, nav attiecināmi uz pieaugošo importu, tika nodalīta to faktoru, kas kaitējumu izraisīja, kaitējošā ietekme un tā tika attiecināta uz faktoriem, kas to izraisīja, un pēc kaitējuma attiecināšanas uz visiem esošajiem izraisošajiem faktoriem tika noteikts, vai pieaugošais imports ir “patiess un būtisks” nopietna kaitējuma cēlonis.

9.1.   Cēloņfaktoru analīze

9.1.1.   Pieaugošā importa iedarbība

| (67) | Kā jau parādīts iepriekš, laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam un jo īpaši no 2002. līdz 2003. gadam attiecīgā produkta imports Kopienas tirgū norisinājās arvien pieaugošā daudzumā un plašos apjomos. |
| --- | --- |

(67)

Kā jau parādīts iepriekš, laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam un jo īpaši no 2002. līdz 2003. gadam attiecīgā produkta imports Kopienas tirgū norisinājās arvien pieaugošā daudzumā un plašos apjomos.

| (68) | Rūpnieciski audzēts lasis pēc savas būtības ir plaša patēriņa prece, tādēļ attiecīgais produkts un līdzīgais produkts galvenokārt konkurēja cenas ziņā. Ir vispārīgi pieņemts, ka importa produkts, jo īpaši no Norvēģijas, ir tirgus līderi un cenu noteicēji. Rezultātā pat neliels cenu pazeminājums noveda pie cenu krīzes Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(68)

Rūpnieciski audzēts lasis pēc savas būtības ir plaša patēriņa prece, tādēļ attiecīgais produkts un līdzīgais produkts galvenokārt konkurēja cenas ziņā. Ir vispārīgi pieņemts, ka importa produkts, jo īpaši no Norvēģijas, ir tirgus līderi un cenu noteicēji. Rezultātā pat neliels cenu pazeminājums noveda pie cenu krīzes Kopienas ražotājiem.

| (69) | Pašreizējā gadījumā svarīgākais importa preču pieauguma radītais kaitējums bija lieli finansiāli zaudējumi Kopienas ražotājiem. Pateicoties tirgus un cenu līderpozīcijām, pieaugošais imports pazemināja cenas visā Kopienā. Ja imports būtu paaugstinājies mazākā pakāpē, arī cenu spiediens būtu bijis mazāks. Ja pieprasījums Kopienas tirgū atbalstītu importa pieaugumu, bet ar augstākām cenām, ir iespējams, ka Kopienas ražotāji neciestu nopietnus zaudējumus, lai gan šāds pieaugums būtu novedis pie samazinātas realizācijas un tirgus daļas Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(69)

Pašreizējā gadījumā svarīgākais importa preču pieauguma radītais kaitējums bija lieli finansiāli zaudējumi Kopienas ražotājiem. Pateicoties tirgus un cenu līderpozīcijām, pieaugošais imports pazemināja cenas visā Kopienā. Ja imports būtu paaugstinājies mazākā pakāpē, arī cenu spiediens būtu bijis mazāks. Ja pieprasījums Kopienas tirgū atbalstītu importa pieaugumu, bet ar augstākām cenām, ir iespējams, ka Kopienas ražotāji neciestu nopietnus zaudējumus, lai gan šāds pieaugums būtu novedis pie samazinātas realizācijas un tirgus daļas Kopienas ražotājiem.

| (70) | Laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam importa produktu cenas kritās par 19 %, un tām cieši sekoja Kopienas ražotāju cenas. Lai arī Kopienas ražotāju tirgus daļa Kopienā šajā laika posmā pieauga, tas atspoguļoja agrākajos gados pieņemtos ražošanas lēmumus un gan 2001., gan 2002. gadā Kopienas ražotāji produkcijas realizācijā cieta zaudējumus. |
| --- | --- |

(70)

Laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam importa produktu cenas kritās par 19 %, un tām cieši sekoja Kopienas ražotāju cenas. Lai arī Kopienas ražotāju tirgus daļa Kopienā šajā laika posmā pieauga, tas atspoguļoja agrākajos gados pieņemtos ražošanas lēmumus un gan 2001., gan 2002. gadā Kopienas ražotāji produkcijas realizācijā cieta zaudējumus.

| (71) | Laikā no 2002. līdz 2003. gadam imports pieauga par 15 %. Importa tirgus daļa pieauga no 72 % līdz 75 %, kamēr Kopienas ražotāju tirgus daļa pazeminājās no 28 % līdz 25 %. Tajā pašā laika posmā imports pieauga no 236 % līdz 252 % attiecībā pret Kopienas produkciju. Tādējādi imports izrādījās pieaudzis uz Kopienas ražotāju rēķina gan saistībā ar Kopienas ražošanu, gan patēriņu. |
| --- | --- |

(71)

Laikā no 2002. līdz 2003. gadam imports pieauga par 15 %. Importa tirgus daļa pieauga no 72 % līdz 75 %, kamēr Kopienas ražotāju tirgus daļa pazeminājās no 28 % līdz 25 %. Tajā pašā laika posmā imports pieauga no 236 % līdz 252 % attiecībā pret Kopienas produkciju. Tādējādi imports izrādījās pieaudzis uz Kopienas ražotāju rēķina gan saistībā ar Kopienas ražošanu, gan patēriņu.

| (72) | Tomēr visnozīmīgāk importa pieaugums ietekmēja Kopienas ražotāju cenas un rentabilitāti. Kā jau iepriekš minēts, ir vispārīgi pieņemts, ka importa preces (īpaši no Norvēģijas) ir cenu noteicējas Kopienas rūpnieciski audzēto lašu tirgū. Tādēļ tika pārbaudīta cenu pazeminājuma pastāvēšana, lai noteiktu, vai tiešām importa preču zemajām cenām bija tendence mazināt Kopienas ražotāju praktizētās cenas. |
| --- | --- |

(72)

Tomēr visnozīmīgāk importa pieaugums ietekmēja Kopienas ražotāju cenas un rentabilitāti. Kā jau iepriekš minēts, ir vispārīgi pieņemts, ka importa preces (īpaši no Norvēģijas) ir cenu noteicējas Kopienas rūpnieciski audzēto lašu tirgū. Tādēļ tika pārbaudīta cenu pazeminājuma pastāvēšana, lai noteiktu, vai tiešām importa preču zemajām cenām bija tendence mazināt Kopienas ražotāju praktizētās cenas.

| (73) | Lai veiktu iepriekšēju konstatāciju par cenu pazeminājuma līmeni, informācija par cenām tika pārbaudīta salīdzināmos laika posmos par pārdošanu līdzīgiem pircējiem vienā tirdzniecības līmenī. Pamatojoties uz vidējo cenu salīdzinājumu, izmantojot Glāzgovas ražotāja cenas, kuras pieprasījuši Kopienas ražotāji un eksporta ražotāji Kopienas importētājiem (CIF Eiropas Kopienas robežcena, ieskaitot muitas nodokli), iekšzemes cenas pēdējos trīs gados samazinājās no 3,1 % līdz 7,1 %. Rezultātā tas noveda pie Kopienas ražoto produktu cenu krituma, jo cenas tirgū, pateicoties to lielajai tirgus daļai, nosaka importa preces. Īpaši redzams, ka importa pieaugums pat pie zemākām cenām līdz 2003. gada 3. ceturksnim spieda Kopienas ražotājus nemitīgi pazemināt cenas, liekot viņiem šajā gadā ciest zaudējumus. |
| --- | --- |

(73)

Lai veiktu iepriekšēju konstatāciju par cenu pazeminājuma līmeni, informācija par cenām tika pārbaudīta salīdzināmos laika posmos par pārdošanu līdzīgiem pircējiem vienā tirdzniecības līmenī. Pamatojoties uz vidējo cenu salīdzinājumu, izmantojot Glāzgovas ražotāja cenas, kuras pieprasījuši Kopienas ražotāji un eksporta ražotāji Kopienas importētājiem (CIF Eiropas Kopienas robežcena, ieskaitot muitas nodokli), iekšzemes cenas pēdējos trīs gados samazinājās no 3,1 % līdz 7,1 %. Rezultātā tas noveda pie Kopienas ražoto produktu cenu krituma, jo cenas tirgū, pateicoties to lielajai tirgus daļai, nosaka importa preces. Īpaši redzams, ka importa pieaugums pat pie zemākām cenām līdz 2003. gada 3. ceturksnim spieda Kopienas ražotājus nemitīgi pazemināt cenas, liekot viņiem šajā gadā ciest zaudējumus.

| (74) | Šo analīzi apstiprina tiešs importa produkta cenu un Kopienas produkta cenu salīdzinājums. Importa produkta cenas laikā no 2000. līdz 2003. gadam kritās par 28,5 % jeb no 3,62 eiro līdz 2,59 eiro/kg, ieskaitot nodokļus. Šai pašā laika posmā līdzīgā produkta vidējā cena kritās par 20 % jeb no 3,50 eiro līdz 2,79 eiro/kg, radot pastāvīgu cenu pazemināšanos šajā laika posmā. |
| --- | --- |

(74)

Šo analīzi apstiprina tiešs importa produkta cenu un Kopienas produkta cenu salīdzinājums. Importa produkta cenas laikā no 2000. līdz 2003. gadam kritās par 28,5 % jeb no 3,62 eiro līdz 2,59 eiro/kg, ieskaitot nodokļus. Šai pašā laika posmā līdzīgā produkta vidējā cena kritās par 20 % jeb no 3,50 eiro līdz 2,79 eiro/kg, radot pastāvīgu cenu pazemināšanos šajā laika posmā.

| (75) | Laikā no 2002. līdz 2003. gadam vidējā importa produkta vienības cena kritās no 2,93 eiro līdz 2,59 eiro/kg, ieskaitot nodokli. Tā kā imports pieauga līdz augstākajam līmenim un importa produkta vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,59 eiro/kg, ieskaitot nodokli), importa produkta cenas ietekmēja Kopienas ražotāju cenas lejupslīdošā virzienā un Kopienas produkta vidējā cena nokritās līdz tās zemākajam līmenim (2,79 eiro/kg). Vidējā Kopienas produkta vienas vienības cena (pielāgota, ņemot vērā cenas ražotājam Glāzgovā) kritās no 3,02 eiro līdz 2,79 eiro/kg, radot 8 % cenu kritumu. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena Kopienas realizācijā (1 000 eiro par tonnu) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Importa produkta vienības cena, ieskaitot muitas nodokli (1 000 eiro par tonnu) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(75)

Laikā no 2002. līdz 2003. gadam vidējā importa produkta vienības cena kritās no 2,93 eiro līdz 2,59 eiro/kg, ieskaitot nodokli. Tā kā imports pieauga līdz augstākajam līmenim un importa produkta vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,59 eiro/kg, ieskaitot nodokli), importa produkta cenas ietekmēja Kopienas ražotāju cenas lejupslīdošā virzienā un Kopienas produkta vidējā cena nokritās līdz tās zemākajam līmenim (2,79 eiro/kg). Vidējā Kopienas produkta vienas vienības cena (pielāgota, ņemot vērā cenas ražotājam Glāzgovā) kritās no 3,02 eiro līdz 2,79 eiro/kg, radot 8 % cenu kritumu.

2000

2001

2002

2003

Vienības cena Kopienas realizācijā (1 000 eiro par tonnu) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Importa produkta vienības cena, ieskaitot muitas nodokli (1 000 eiro par tonnu) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (76) | Kā liekas, Kopienas ražotāju produktu cenu kritums bija galvenais iemesls viņu rentabilitātes nozīmīgam kritumam. 2000. gadā, kad viņu izmaksas par kilogramu bija 3,1 eiro un pārdošanas cena (Glāzgovas ražotāja cenas) bija 3,50 eiro, Kopienas ražotāji ieguva 7,3 % peļņu. Lai arī 2001. un 2002. gadā viņu jaudas izmantošana, ražošana, ražīgums, dzīvo zivju krājumi, realizācija un tirgus daļa palielinājās, viņi cieta finansiālus zaudējumus, samazinoties kopējai peļņai no ieguldītā kapitāla un iegūstot negatīvu kopējo naudas līdzekļu plūsmu, jo realizācijas cenas (Glāzgovas ražotāja cenas) attiecīgi nokrita līdz 3,23 eiro un 3,02 eiro, savukārt izmaksas vispirms nedaudz paaugstinājās, bet tad 2001. gadā kritās līdz 3,2 eiro un 2002. gadā līdz 3,0 eiro. Pazeminājās arī nodarbinātība. |
| --- | --- |

(76)

Kā liekas, Kopienas ražotāju produktu cenu kritums bija galvenais iemesls viņu rentabilitātes nozīmīgam kritumam. 2000. gadā, kad viņu izmaksas par kilogramu bija 3,1 eiro un pārdošanas cena (Glāzgovas ražotāja cenas) bija 3,50 eiro, Kopienas ražotāji ieguva 7,3 % peļņu. Lai arī 2001. un 2002. gadā viņu jaudas izmantošana, ražošana, ražīgums, dzīvo zivju krājumi, realizācija un tirgus daļa palielinājās, viņi cieta finansiālus zaudējumus, samazinoties kopējai peļņai no ieguldītā kapitāla un iegūstot negatīvu kopējo naudas līdzekļu plūsmu, jo realizācijas cenas (Glāzgovas ražotāja cenas) attiecīgi nokrita līdz 3,23 eiro un 3,02 eiro, savukārt izmaksas vispirms nedaudz paaugstinājās, bet tad 2001. gadā kritās līdz 3,2 eiro un 2002. gadā līdz 3,0 eiro. Pazeminājās arī nodarbinātība.

| (77) | Tā kā 2003. gadā zemo importa produkta cenu spiediena ietekmē cenas (Glāzgovas ražotāja cenas) kritās līdz 2,79 eiro pie 2000. gada izmaksu līmeņa 3,1 eiro, Kopienas ražotāji cieta 17,1 % zaudējumus. Tas atspoguļojās negatīvā kopējā peļņā no ieguldītā kapitāla un naudas līdzekļu plūsmā. Tajā pašā laikā, palielinoties importa preču apjomam un tirgus daļai, Kopienas ražotāju realizācijas apjomi kritās par 1,6 % un tirgus daļa kritās par 3,0 procentu punktiem. Kaut gan jauda, jaudas izmantošana un ražošana, kā arī produktivitāte pieauga un nodarbinātība palika noturīga, zemo cenu importa produktu pieaugumam ir kavējošs iespaids uz jaudas izmantošanu, ražošanu un nodarbinātību. Dzīvo zivju uzkrājumu samazināšanās 2003. gadā norāda uz importa preču pieauguma rezultātā gaidāmo produkcijas samazināšanos. |
| --- | --- |

(77)

Tā kā 2003. gadā zemo importa produkta cenu spiediena ietekmē cenas (Glāzgovas ražotāja cenas) kritās līdz 2,79 eiro pie 2000. gada izmaksu līmeņa 3,1 eiro, Kopienas ražotāji cieta 17,1 % zaudējumus. Tas atspoguļojās negatīvā kopējā peļņā no ieguldītā kapitāla un naudas līdzekļu plūsmā. Tajā pašā laikā, palielinoties importa preču apjomam un tirgus daļai, Kopienas ražotāju realizācijas apjomi kritās par 1,6 % un tirgus daļa kritās par 3,0 procentu punktiem. Kaut gan jauda, jaudas izmantošana un ražošana, kā arī produktivitāte pieauga un nodarbinātība palika noturīga, zemo cenu importa produktu pieaugumam ir kavējošs iespaids uz jaudas izmantošanu, ražošanu un nodarbinātību. Dzīvo zivju uzkrājumu samazināšanās 2003. gadā norāda uz importa preču pieauguma rezultātā gaidāmo produkcijas samazināšanos.

| (78) | Minēto iemeslu dēļ iepriekšējais slēdziens norāda, ka pastāv mijiedarbība starp importa pieaugumu un Kopienas ražotāju ciestajiem nopietnajiem zaudējumiem, un, ka zemo cenu importa precēm ir kaitējoša ietekme uz Kopienas ražotājiem, īpaši lejupejošā spiediena izteiksmē uz cenām Kopienas tirgū, no kā izriet Kopienas ražotāju lielie finansiālie zaudējumi. |
| --- | --- |

(78)

Minēto iemeslu dēļ iepriekšējais slēdziens norāda, ka pastāv mijiedarbība starp importa pieaugumu un Kopienas ražotāju ciestajiem nopietnajiem zaudējumiem, un, ka zemo cenu importa precēm ir kaitējoša ietekme uz Kopienas ražotājiem, īpaši lejupejošā spiediena izteiksmē uz cenām Kopienas tirgū, no kā izriet Kopienas ražotāju lielie finansiālie zaudējumi.

9.1.2.   Patēriņa izmaiņu ietekme Apvienotajā Karalistē

| (79) | Viena no iesaistītajām pusēm iebilda, ka 2003. gadā Apvienotajā Karalistē notika nepamatots patēriņa kritums un tas izraisījis kaitējumu Kopienas ražotājiem. Tomēr Apvienotās Karalistes tirgus nevar būt izolēts no kopējā Kopienas tirgus, un Eiropas Kopienas patēriņš laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam pieauga par 19,7 %, bet laikā no 2000. līdz 2003. gadam par 10,3 %. Tādēļ Kopienas ražotāju būtisko zaudējumu cēlonis drīzāk atklājas zemajās cenās nekā nepamatotajā patēriņa kritumā. |
| --- | --- |

(79)

Viena no iesaistītajām pusēm iebilda, ka 2003. gadā Apvienotajā Karalistē notika nepamatots patēriņa kritums un tas izraisījis kaitējumu Kopienas ražotājiem. Tomēr Apvienotās Karalistes tirgus nevar būt izolēts no kopējā Kopienas tirgus, un Eiropas Kopienas patēriņš laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam pieauga par 19,7 %, bet laikā no 2000. līdz 2003. gadam par 10,3 %. Tādēļ Kopienas ražotāju būtisko zaudējumu cēlonis drīzāk atklājas zemajās cenās nekā nepamatotajā patēriņa kritumā.

9.1.3.   Eksporta realizācijas izmaiņu ietekme

| (80) | Tika pārbaudīta arī eksporta apjoma izmaiņu izraisītā ietekme. Attiecīgajā laika periodā eksporta apjoms pieauga un laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam patiešām dubultojās, tādēļ jāizdara secinājums, ka eksporta līmenis nebija iemesls nopietnajam kaitējumam, no kā cieta Kopienas ražotāji. Jebkurā gadījumā dati, kas attiecas uz rentabilitāti, balstās tikai uz datiem, kas attiecas uz realizāciju Kopienā. |
| --- | --- |

(80)

Tika pārbaudīta arī eksporta apjoma izmaiņu izraisītā ietekme. Attiecīgajā laika periodā eksporta apjoms pieauga un laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam patiešām dubultojās, tādēļ jāizdara secinājums, ka eksporta līmenis nebija iemesls nopietnajam kaitējumam, no kā cieta Kopienas ražotāji. Jebkurā gadījumā dati, kas attiecas uz rentabilitāti, balstās tikai uz datiem, kas attiecas uz realizāciju Kopienā.

9.1.4.   Jebkura jaudas pārsnieguma ietekme

| (81) | Tika arī pārbaudīts, vai kaitējošā ietekme varētu rasties, Kopienas ražotājiem pārsneidzot jaudu. Teorētiskā jauda pētāmajā laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam paaugstinājās par 2,2 % - ievērojami mazāk kā ražošana un patēriņš. Bez tam, kā jau iepriekš minēts, teorētiskā jauda nozīmē kopējo dzīvo zivju daudzumu, kas ir ietverts valdības atļaujās. Cenas atļauju izņemšanai un izmantošanai ir zemas. Patiesi, galvenie izmaksu komponenti ir izdevumi par lasēniem (zivju mazuļiem), barību un darbu. Tādēļ iepriekšējais slēdziens nosaka, ka teorētiskās jaudas paaugstināšanās neatstāj kaitējošu ietekmi uz Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(81)

Tika arī pārbaudīts, vai kaitējošā ietekme varētu rasties, Kopienas ražotājiem pārsneidzot jaudu. Teorētiskā jauda pētāmajā laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam paaugstinājās par 2,2 % - ievērojami mazāk kā ražošana un patēriņš. Bez tam, kā jau iepriekš minēts, teorētiskā jauda nozīmē kopējo dzīvo zivju daudzumu, kas ir ietverts valdības atļaujās. Cenas atļauju izņemšanai un izmantošanai ir zemas. Patiesi, galvenie izmaksu komponenti ir izdevumi par lasēniem (zivju mazuļiem), barību un darbu. Tādēļ iepriekšējais slēdziens nosaka, ka teorētiskās jaudas paaugstināšanās neatstāj kaitējošu ietekmi uz Kopienas ražotājiem.

9.1.5.   Kopienas ražotāju savstarpējās konkurences ietekme

| (82) | Daži eksportētāji iebilda, ka lašu cenu krituma cēlonis Kopienas tirgū bija Kopienas pārprodukcija. Tomēr importa produkta daudzums 2003. gadā palielinājās par 15 %, kamēr Kopienas ražotāju produkta realizācija Kopienā samazinājās. Turklāt šajā tirgū produkta cenas nosaka imports, nevis Kopienas ražotāji. Patiesi, pārbaudot visu iesaistīto pušu rīcību cenu jomā, ir skaidri redzams, ka importa produkti visnotaļ tika pārdoti par zemākām cenām nekā Kopienā ražotie un Kopienas ražotāju cenas samazinājās, sekojot importa produkta cenām. Konkurences ietekme Kopienas ražotāju vidū svārstās pati par sevi - vienam radušies zaudējumi kompensējas ar otra peļņu, citiem ceteris paribus. Tādēļ iepriekšējais secinājums nosaka, ka konkurence Kopienas ražotāju vidū nebija cēlonis novērotajam nopietnajam kaitējumam. |
| --- | --- |

(82)

Daži eksportētāji iebilda, ka lašu cenu krituma cēlonis Kopienas tirgū bija Kopienas pārprodukcija. Tomēr importa produkta daudzums 2003. gadā palielinājās par 15 %, kamēr Kopienas ražotāju produkta realizācija Kopienā samazinājās. Turklāt šajā tirgū produkta cenas nosaka imports, nevis Kopienas ražotāji. Patiesi, pārbaudot visu iesaistīto pušu rīcību cenu jomā, ir skaidri redzams, ka importa produkti visnotaļ tika pārdoti par zemākām cenām nekā Kopienā ražotie un Kopienas ražotāju cenas samazinājās, sekojot importa produkta cenām. Konkurences ietekme Kopienas ražotāju vidū svārstās pati par sevi - vienam radušies zaudējumi kompensējas ar otra peļņu, citiem ceteris paribus. Tādēļ iepriekšējais secinājums nosaka, ka konkurence Kopienas ražotāju vidū nebija cēlonis novērotajam nopietnajam kaitējumam.

9.1.6.   Pieaugošās zivju mirstības ietekme uz produkcijas izmaksām

| (83) | Viena no iesaistītajām pusēm iebilda, ka zivju mirstība, kas Īrijā bija augstāka nekā parasti, un slimības uzliesmojumi Apvienotajā Karalistē un Īrijā 2002. un 2003. gadā varēja paaugstināt produkcijas izmaksas un likt dažiem ražotājiem pārtraukt normālu ražošanas ciklu. Pašreiz pieejamā informācija liecina, ka šī parādība bija ierobežota nelielā daudzumā zivju audzētavu. Tuklāt, kā to parāda nākošā tabula, Kopienas ražotāju produkcijas izmaksas 2002. gadā kritās un 2003. gadā bija tuvu četru gadu vidējam līmenim. Tādēļ iepriekšējais slēdziens nosaka, ka zivju mirstība, kas bija augstāka nekā parasti, nebija cēlonis būtiskai kaitējošai iedarbībai. Tomēr šis arguments tiks tālāk izpētīts noslēdzošajā izskatīšanas posmā. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās ražošanas izmaksas (1 000 eiro par tonnu) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(83)

Viena no iesaistītajām pusēm iebilda, ka zivju mirstība, kas Īrijā bija augstāka nekā parasti, un slimības uzliesmojumi Apvienotajā Karalistē un Īrijā 2002. un 2003. gadā varēja paaugstināt produkcijas izmaksas un likt dažiem ražotājiem pārtraukt normālu ražošanas ciklu. Pašreiz pieejamā informācija liecina, ka šī parādība bija ierobežota nelielā daudzumā zivju audzētavu. Tuklāt, kā to parāda nākošā tabula, Kopienas ražotāju produkcijas izmaksas 2002. gadā kritās un 2003. gadā bija tuvu četru gadu vidējam līmenim. Tādēļ iepriekšējais slēdziens nosaka, ka zivju mirstība, kas bija augstāka nekā parasti, nebija cēlonis būtiskai kaitējošai iedarbībai. Tomēr šis arguments tiks tālāk izpētīts noslēdzošajā izskatīšanas posmā.

2000

2001

2002

2003

Vidējās ražošanas izmaksas (1 000 eiro par tonnu)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7.   Augstāku ražošanas izmaksu vispārīgā ietekme

| (84) | Viena no iesaistītajām pusēm iebilda, ka Norvēģijas nozarē ir zemākas ražošanas izmaksas nekā Kopienas ražotājiem, tādēļ tas ir cēlonis pieaugošajam importam un nopietnajam kaitējumam. Pašreiz pieejamā informācija liecina, ka, lai arī Norvēģija bauda priekšrocības saistībā ar dažām izmaksām, Kopienas ražotāji savukārt bauda priekšrocības saistībā ar citām izmaksām. Kopumā tiek atzīmēts, ka, kamēr Kopienas ražotāji pašreizējā tirgū cieš nozīmīgus zaudējumus, tāpat notiek arī ar Norvēģijas ražotājiem. Kā norādīts 8. iedaļas 2. apakšiedaļas 12. punktā, Kopienas ražotāju zaudējumi 2002. gadā bija –2,5 %. Norvēģijas valdības dati norāda, ka 2002. gadā 151 pārbaudītu lašu un varavīksnes foreļu audzētavu zaudējumi bija –13 %. (Vēl nav publicēti salīdzinoši dati 2003. gadam.) Piedevām viņiem ir smaga parādu nasta, kas veido nozīmīgu daļu no kopējām izmaksām. Viņu kopējais parāds (izņemot īpašuma akcijas un uzkrājumus) bija 6,8 miljardi Norvēģijas kronu, salīdzinājumā ar 5,7 miljardu kronu lielo kopējo apgrozījumu (9). Šī situācija dažos gadījumos noveda pie tā, ka Norvēģijas bankas sekmīgi pārņēma Norvēģu ražotājus. Tādēļ iepriekšējais slēdziens nosaka, ka Norvēģijas ražotāji nav efektīvāki par Kopienas ražotājiem, tomēr šis arguments tiks tālāk izpētīts noslēdzošajā izskatīšanas posmā. |
| --- | --- |

(84)

Viena no iesaistītajām pusēm iebilda, ka Norvēģijas nozarē ir zemākas ražošanas izmaksas nekā Kopienas ražotājiem, tādēļ tas ir cēlonis pieaugošajam importam un nopietnajam kaitējumam. Pašreiz pieejamā informācija liecina, ka, lai arī Norvēģija bauda priekšrocības saistībā ar dažām izmaksām, Kopienas ražotāji savukārt bauda priekšrocības saistībā ar citām izmaksām. Kopumā tiek atzīmēts, ka, kamēr Kopienas ražotāji pašreizējā tirgū cieš nozīmīgus zaudējumus, tāpat notiek arī ar Norvēģijas ražotājiem. Kā norādīts 8. iedaļas 2. apakšiedaļas 12. punktā, Kopienas ražotāju zaudējumi 2002. gadā bija –2,5 %. Norvēģijas valdības dati norāda, ka 2002. gadā 151 pārbaudītu lašu un varavīksnes foreļu audzētavu zaudējumi bija –13 %. (Vēl nav publicēti salīdzinoši dati 2003. gadam.) Piedevām viņiem ir smaga parādu nasta, kas veido nozīmīgu daļu no kopējām izmaksām. Viņu kopējais parāds (izņemot īpašuma akcijas un uzkrājumus) bija 6,8 miljardi Norvēģijas kronu, salīdzinājumā ar 5,7 miljardu kronu lielo kopējo apgrozījumu (9). Šī situācija dažos gadījumos noveda pie tā, ka Norvēģijas bankas sekmīgi pārņēma Norvēģu ražotājus. Tādēļ iepriekšējais slēdziens nosaka, ka Norvēģijas ražotāji nav efektīvāki par Kopienas ražotājiem, tomēr šis arguments tiks tālāk izpētīts noslēdzošajā izskatīšanas posmā.

9.1.8.   Augstākas transporta izmaksas Skotijā

| (85) | Viena no iesaistītajām pusēm iebilda, ka Skotijas attālajos apvidos ir mazāk attīstīta infrastuktūra, tādēļ tas paaugstina izmaksas un varētu izraisīt kaitējumu Kopienas ražotājiem. Šajā sakarībā jāatzīmē, ka zivju audzētavas Norvēģijā, kas ir Kopienas tirgus līderis, bieži darbojas attālās vietās ar salīdzinoši nabadzīgu transporta infrastruktūru. |
| --- | --- |

(85)

Viena no iesaistītajām pusēm iebilda, ka Skotijas attālajos apvidos ir mazāk attīstīta infrastuktūra, tādēļ tas paaugstina izmaksas un varētu izraisīt kaitējumu Kopienas ražotājiem. Šajā sakarībā jāatzīmē, ka zivju audzētavas Norvēģijā, kas ir Kopienas tirgus līderis, bieži darbojas attālās vietās ar salīdzinoši nabadzīgu transporta infrastruktūru.

| (86) | Transporta izmaksas nesastāda lielu daļu no rūpnieciski audzētu lašu kopējām ražošanas izmaksām un mainās atkarībā no preces izcelsmes vietas un piegādes galamērķa. Kopumā nevar uzskatīt, ka transporta izmaksas uz Kopienas tirgu no Norvēģijas, Apvienotās Karalistes un Īrijas būtiski atšķirtos. Pie tam eksporta ražotājiem (kuri pēc definīcijas atrodas ārpus Eiropas Kopienas) ir visumā iespējamas augstākas transporta izmaksas, pārdodot Kopienas tirgū. Tādēļ nevar uzskatīt, ka augstākas transporta izmaksas Skotijā sekmētu kaitējumu Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(86)

Transporta izmaksas nesastāda lielu daļu no rūpnieciski audzētu lašu kopējām ražošanas izmaksām un mainās atkarībā no preces izcelsmes vietas un piegādes galamērķa. Kopumā nevar uzskatīt, ka transporta izmaksas uz Kopienas tirgu no Norvēģijas, Apvienotās Karalistes un Īrijas būtiski atšķirtos. Pie tam eksporta ražotājiem (kuri pēc definīcijas atrodas ārpus Eiropas Kopienas) ir visumā iespējamas augstākas transporta izmaksas, pārdodot Kopienas tirgū. Tādēļ nevar uzskatīt, ka augstākas transporta izmaksas Skotijā sekmētu kaitējumu Kopienas ražotājiem.

| (87) | Turpmāk un jebkurā gadījumā netika rasti pierādījumi, ka transporta izdevumi Skotijā pēdējos gados būtu pieauguši, un tādēļ augstākas transporta izmaksas nevar izskaidrot neseno Kopienas ražotāju finansiālo zaudējumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(87)

Turpmāk un jebkurā gadījumā netika rasti pierādījumi, ka transporta izdevumi Skotijā pēdējos gados būtu pieauguši, un tādēļ augstākas transporta izmaksas nevar izskaidrot neseno Kopienas ražotāju finansiālo zaudējumu pieaugumu.

9.1.9.   Citi faktori

| (88) | Nekādi citi iespējami saistīti cēloņsakarību faktori izpētes provizoriskajā līmenī netika identificēti. |
| --- | --- |

(88)

Nekādi citi iespējami saistīti cēloņsakarību faktori izpētes provizoriskajā līmenī netika identificēti.

9.2.   Saistība ar kaitējumu radošo ietekmi

| (89) | Importa pieaugumam bija tikai ierobežota negatīva ietekme uz Kopienas ražotāju pārdoto produktu daudzumu, lai gan viņu realizācija un tirgus daļa 2003. gadā nedaudz kritās. Tomēr vissvarīgāk šķiet, ka nozīmīgajam importa pieaugumam bija postoša ietekme uz Kopienas ražotāju rentabilitāti, kas pavadīja cenu krišanos. Ja importa produkts (sastādot apmēram 70–75 % no tirgus) bauda cenu noteicēja pozīcijas, lejupejošā importa produkta cenu spirāle izraisīja ievērojamu nospiedošu ietekmi uz Kopienas ražotāju cenām. Rezultātā Kopienas ražotāji cieta ievērojamus zaudējumus. Šajā līmenī netika identificēti nekādi citi faktori, kas būtu sekmējuši kaitējumu, izņemot zemo cenu importa pieaugumu. |
| --- | --- |

(89)

Importa pieaugumam bija tikai ierobežota negatīva ietekme uz Kopienas ražotāju pārdoto produktu daudzumu, lai gan viņu realizācija un tirgus daļa 2003. gadā nedaudz kritās. Tomēr vissvarīgāk šķiet, ka nozīmīgajam importa pieaugumam bija postoša ietekme uz Kopienas ražotāju rentabilitāti, kas pavadīja cenu krišanos. Ja importa produkts (sastādot apmēram 70–75 % no tirgus) bauda cenu noteicēja pozīcijas, lejupejošā importa produkta cenu spirāle izraisīja ievērojamu nospiedošu ietekmi uz Kopienas ražotāju cenām. Rezultātā Kopienas ražotāji cieta ievērojamus zaudējumus. Šajā līmenī netika identificēti nekādi citi faktori, kas būtu sekmējuši kaitējumu, izņemot zemo cenu importa pieaugumu.

9.3.   Secinājums

| (90) | Tādēļ, nosakot, ka citi zināmie faktori nav izraisījuši būtisku kaitējumu, provizoriski secina, ka starp pieaugošo zemo cenu importu un Kopienas ražotājiem radīto nopietno kaitējumu pastāv patiesa un būtiska saistība. |
| --- | --- |

(90)

Tādēļ, nosakot, ka citi zināmie faktori nav izraisījuši būtisku kaitējumu, provizoriski secina, ka starp pieaugošo zemo cenu importu un Kopienas ražotājiem radīto nopietno kaitējumu pastāv patiesa un būtiska saistība.

10.   KRITISKA SITUĀCIJA

| (91) | Provizoriski ir noteikts, ka pastāv kritiski apstākļi, kuros kavēšanās varētu radīt Kopienas ražotājiem zaudējumus, no kuriem vēlāk būs grūti atgūties. Attiecīgā zemo cenu produkta importa pieauguma rezultātā viņi ir cietuši no nopietnas lejupslīdes, sevišķi attiecībā uz dzīvo zivju krājumiem, vienas vienības cenām, rentabilitāti un peļņu no ieguldītā kapitāla. |
| --- | --- |

(91)

Provizoriski ir noteikts, ka pastāv kritiski apstākļi, kuros kavēšanās varētu radīt Kopienas ražotājiem zaudējumus, no kuriem vēlāk būs grūti atgūties. Attiecīgā zemo cenu produkta importa pieauguma rezultātā viņi ir cietuši no nopietnas lejupslīdes, sevišķi attiecībā uz dzīvo zivju krājumiem, vienas vienības cenām, rentabilitāti un peļņu no ieguldītā kapitāla.

| (92) | Kopienas ražotāju finansiālā situācija ir ārkārtīgi nedroša. Viņi ir cietuši būtiskus zaudējumus 2003. gadā (-17,1 %). Rezultātā vairāki Kopienas ražotāji jau nonākuši bankrota vai maksātnespējas situācijā un daudzi citi plāno vai nu samazināt ražošanu, vai vispār aiziet no tirgus. Vairāki Kopienas ražotāji cenšas pārdot savu biznesu kā darbojošos uzņēmumu. Tomēr apzinoties, ka tie rada zaudējumus, tāpat arī nesenos bankrotus un maksātnespējas situācijas, potenciālie pircēji izrāda mazu interesi. Citi ražotāji vienkārši pārtrauc savu darbību, lai apturētu turpmākos zaudējumus. |
| --- | --- |

(92)

Kopienas ražotāju finansiālā situācija ir ārkārtīgi nedroša. Viņi ir cietuši būtiskus zaudējumus 2003. gadā (-17,1 %). Rezultātā vairāki Kopienas ražotāji jau nonākuši bankrota vai maksātnespējas situācijā un daudzi citi plāno vai nu samazināt ražošanu, vai vispār aiziet no tirgus. Vairāki Kopienas ražotāji cenšas pārdot savu biznesu kā darbojošos uzņēmumu. Tomēr apzinoties, ka tie rada zaudējumus, tāpat arī nesenos bankrotus un maksātnespējas situācijas, potenciālie pircēji izrāda mazu interesi. Citi ražotāji vienkārši pārtrauc savu darbību, lai apturētu turpmākos zaudējumus.

| (93) | 2003. gadā un 2004. gada pirmajos mēnešos pieci Kopienas ražotāji nonāca bankrota vai maksātnespējas situācijā. Nākamos divus pārņēma pārtikas kompānijas (kurās viņiem bija būtiski parādi), un tie virzās uz ražošanas sašaurināšanos. Turklāt septiņi citi Kopienas ražotāji ir slēguši savus uzņēmumus vai arī virzās uz savas darbības slēgšanu. |
| --- | --- |

(93)

2003. gadā un 2004. gada pirmajos mēnešos pieci Kopienas ražotāji nonāca bankrota vai maksātnespējas situācijā. Nākamos divus pārņēma pārtikas kompānijas (kurās viņiem bija būtiski parādi), un tie virzās uz ražošanas sašaurināšanos. Turklāt septiņi citi Kopienas ražotāji ir slēguši savus uzņēmumus vai arī virzās uz savas darbības slēgšanu.

| (94) | 2003. gadā būtiskie zaudējumi ietekmēja atsevišķus Kopienas ražotājus, jo sevišķi neatkarīgos uzņēmumus, kuri nevar paļauties uz lielākas grupas finansiālo atbalstu, bet kuri paļaujas uz ilgstošiem kredītiem no pārtikas kompānijām un izmanto kreditēšanas iespējas kā vidēja un ilgtermiņa finansējuma avotu. Daži uzņēmumi ir spiesti upurēt rentabilitāti, lai nodrošinātu pietiekamu naudas līdzekļu plūsmu un izpildītu savas maksājumu saistības (piemēram, ievācot zivis, pirms tās sasniegušas optimālo lielumu). Ja arī šāda stratēģija var nodrošināt viņu izdzīvošanu neilgā laika posmā, turpmāk tā pazeminās rentabilitāti un tādējādi arī viņu vidēja un ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(94)

2003. gadā būtiskie zaudējumi ietekmēja atsevišķus Kopienas ražotājus, jo sevišķi neatkarīgos uzņēmumus, kuri nevar paļauties uz lielākas grupas finansiālo atbalstu, bet kuri paļaujas uz ilgstošiem kredītiem no pārtikas kompānijām un izmanto kreditēšanas iespējas kā vidēja un ilgtermiņa finansējuma avotu. Daži uzņēmumi ir spiesti upurēt rentabilitāti, lai nodrošinātu pietiekamu naudas līdzekļu plūsmu un izpildītu savas maksājumu saistības (piemēram, ievācot zivis, pirms tās sasniegušas optimālo lielumu). Ja arī šāda stratēģija var nodrošināt viņu izdzīvošanu neilgā laika posmā, turpmāk tā pazeminās rentabilitāti un tādējādi arī viņu vidēja un ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (95) | Bez ātrām un nozīmīgām pārmaiņām Kopienas rūpnieciski audzēto lašu jomā arvien vairāk Kopienas ražotāju būs spiesti nokļūt bankrota vai maksātnespējas priekšā, jo pārtikas kompānijas un bankas cenšas ierobežot savu risku attiecībā pret sliktiem parādiem. Dažiem Kopienas ražotājiem jau vairs nav iespēju izmantot kredīta pārtēriņu vai arī šīs iespējas ir samazinātas. Apvienotajā Karalistē valsts varas institūcijas ir veikušas pārrunas ar bankām, lai noteiktu palīdzības atsaukšanas cēloņus. Tomēr bankas uzsvērušas, ka viņām jādarbojas saskaņā ar komerciāliem kritērijiem. |
| --- | --- |

(95)

Bez ātrām un nozīmīgām pārmaiņām Kopienas rūpnieciski audzēto lašu jomā arvien vairāk Kopienas ražotāju būs spiesti nokļūt bankrota vai maksātnespējas priekšā, jo pārtikas kompānijas un bankas cenšas ierobežot savu risku attiecībā pret sliktiem parādiem. Dažiem Kopienas ražotājiem jau vairs nav iespēju izmantot kredīta pārtēriņu vai arī šīs iespējas ir samazinātas. Apvienotajā Karalistē valsts varas institūcijas ir veikušas pārrunas ar bankām, lai noteiktu palīdzības atsaukšanas cēloņus. Tomēr bankas uzsvērušas, ka viņām jādarbojas saskaņā ar komerciāliem kritērijiem.

| (96) | Sagaidāms, ka, ja Eiropas Kopienas tirgū netiks veikti iepriekšēji aizsardzības pasākumi, Kopienā augstā līmenī turpināsies attiecīgā produkta imports un, jo īpaši saistībā ar tā radīto cenu samazinājumu, Kopienas ražotāji turpinās ciest zaudējumus un arvien vairāk būs spiesti bankrotēt. Šādu kaitējumus būs grūti labot, ņemot vērā, ka iepriekšējie darbinieki būs bijuši spiesti doties darba meklējumos un kreditori būs piesardzīgi, nodrošinot finansējumu atkal atvērtiem bankrotējušiem uzņēmumiem. Lai to novērstu, jāveic iepriekšēji aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

(96)

Sagaidāms, ka, ja Eiropas Kopienas tirgū netiks veikti iepriekšēji aizsardzības pasākumi, Kopienā augstā līmenī turpināsies attiecīgā produkta imports un, jo īpaši saistībā ar tā radīto cenu samazinājumu, Kopienas ražotāji turpinās ciest zaudējumus un arvien vairāk būs spiesti bankrotēt. Šādu kaitējumus būs grūti labot, ņemot vērā, ka iepriekšējie darbinieki būs bijuši spiesti doties darba meklējumos un kreditori būs piesardzīgi, nodrošinot finansējumu atkal atvērtiem bankrotējušiem uzņēmumiem. Lai to novērstu, jāveic iepriekšēji aizsardzības pasākumi.

10.1.   Secinājums

| (97) | Tādēļ, paturot prātā plašo zaudējumu izraisīto Kopienas ražotāju bīstamo ekonomisko situāciju un pastāvīgo apdraudējumu, ko rada eksportējošie ražotāji, jāuzskata, ka pastāv kritiska situācija, kurā jebkura vilcināšanās pieņemt iepriekšējus aizsardzības pasākumus varētu izraisīt grūti labojamu kaitējumu. Tādēļ tiek secināts, ka nekavējoties jāpieņem iepriekšējas aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

(97)

Tādēļ, paturot prātā plašo zaudējumu izraisīto Kopienas ražotāju bīstamo ekonomisko situāciju un pastāvīgo apdraudējumu, ko rada eksportējošie ražotāji, jāuzskata, ka pastāv kritiska situācija, kurā jebkura vilcināšanās pieņemt iepriekšējus aizsardzības pasākumus varētu izraisīt grūti labojamu kaitējumu. Tādēļ tiek secināts, ka nekavējoties jāpieņem iepriekšējas aizsardzības pasākumi.

11.   NOBEIGUMA APSVĒRUMI

| (98) | Izpētes secinājumu provizoriskā analīze apstiprina, ka pastāv kritiska situācija un, ka nepieciešami provizoriski aizsargpasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Kopienas ražotājiem, kuru būtu grūti kompensēt. |
| --- | --- |

(98)

Izpētes secinājumu provizoriskā analīze apstiprina, ka pastāv kritiska situācija un, ka nepieciešami provizoriski aizsargpasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Kopienas ražotājiem, kuru būtu grūti kompensēt.

11.1.   Provizorisku aizsargpasākumu veids un līmenis

| (99) | Rūpnieciski audzētu lašu ražošana Kopienā ir nepietiekama, lai apmierinātu pieprasījumu, tādēļ jānodrošina, lai pieņemtie pasākumi nenoliegtu eksporta ražotājiem piekļūšanu Kopienas tirgum. Tā kā galvenais Kopienas ražotājiem nodarītā kaitējuma iemesls parādās plašajā importa apjomā, kas noved pie zemām cenām, izraisot cenu pazemināšanu un apspiešanu, jāpieņem tādi pasākumi, kas paaugstinātu cenas, nevis nevajadzīgi ierobežotu piedāvājumu. |
| --- | --- |

(99)

Rūpnieciski audzētu lašu ražošana Kopienā ir nepietiekama, lai apmierinātu pieprasījumu, tādēļ jānodrošina, lai pieņemtie pasākumi nenoliegtu eksporta ražotājiem piekļūšanu Kopienas tirgum. Tā kā galvenais Kopienas ražotājiem nodarītā kaitējuma iemesls parādās plašajā importa apjomā, kas noved pie zemām cenām, izraisot cenu pazemināšanu un apspiešanu, jāpieņem tādi pasākumi, kas paaugstinātu cenas, nevis nevajadzīgi ierobežotu piedāvājumu.

| (100) | Regula (EK) Nr. 3285/94 un Nr. 519/94 paredz, ka provizoriskie aizsargpasākumi balstās uz tarifu paaugstināšanu. Tādēļ priekšroka būtu jādod uz tarifiem balstītiem pasākumiem, kur vien tādi ir lietderīgi. Šajā gadījumā, lai saglabātu atvērtu Kopienas tirgu un nodrošinātu piedāvājumam atbilstošu pieprasījumu, ir noderīgi noteikt kvotas, kas būtu brīvas no drošības nodevām un kas atspoguļotu tradicionālos importa līmeņus. Tradicionālie rūpnieciski ražoto lašu importa apjomi tad varētu turpināties bez papildu nodokļa un varētu tikt importēts neierobežots daudzums produkcijas, bet pēc papildu nodokļa samaksas. |
| --- | --- |

(100)

Regula (EK) Nr. 3285/94 un Nr. 519/94 paredz, ka provizoriskie aizsargpasākumi balstās uz tarifu paaugstināšanu. Tādēļ priekšroka būtu jādod uz tarifiem balstītiem pasākumiem, kur vien tādi ir lietderīgi. Šajā gadījumā, lai saglabātu atvērtu Kopienas tirgu un nodrošinātu piedāvājumam atbilstošu pieprasījumu, ir noderīgi noteikt kvotas, kas būtu brīvas no drošības nodevām un kas atspoguļotu tradicionālos importa līmeņus. Tradicionālie rūpnieciski ražoto lašu importa apjomi tad varētu turpināties bez papildu nodokļa un varētu tikt importēts neierobežots daudzums produkcijas, bet pēc papildu nodokļa samaksas.

| (101) | Lai pasargātu tradicionālās tirgus plūsmas un nodrošinātu, ka Kopienas tirgus paliek atvērts arī mazsvarīgākiem dalībniekiem, tarifu normas jāsadala starp tām valstīm/reģioniem, kurām ir būtiska interese iesaistītā produkta piedāvājumā un viena daļa jārezervē citām valstīm. Apspriežoties ar Norvēģiju un Farēru salām, kurām ir būtiska interese un kuras pārstāv nozīmīgu importa daļu, tiek uzskatīts par lietderīgu katrai no šīm valstīm piešķirt īpašas tarifa kvotas, kas balstītos uz procentuālo attiecību no kopējā produkta daudzuma, kādu šī valsts piegādājusi trīs gadu laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam. Lielākajam vairumam importa produktu šajā laikā bija Norvēģijas vai Farēru salu izcelsme, tādēļ īpašās valsts tarifa kvotas jāatiecina uz šīm valstīm un vēl viena uz visām pārējām valstīm. Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu, tarifu kvotām jādarbojas, ievērojot rindas kārtības principu. |
| --- | --- |

(101)

Lai pasargātu tradicionālās tirgus plūsmas un nodrošinātu, ka Kopienas tirgus paliek atvērts arī mazsvarīgākiem dalībniekiem, tarifu normas jāsadala starp tām valstīm/reģioniem, kurām ir būtiska interese iesaistītā produkta piedāvājumā un viena daļa jārezervē citām valstīm. Apspriežoties ar Norvēģiju un Farēru salām, kurām ir būtiska interese un kuras pārstāv nozīmīgu importa daļu, tiek uzskatīts par lietderīgu katrai no šīm valstīm piešķirt īpašas tarifa kvotas, kas balstītos uz procentuālo attiecību no kopējā produkta daudzuma, kādu šī valsts piegādājusi trīs gadu laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam. Lielākajam vairumam importa produktu šajā laikā bija Norvēģijas vai Farēru salu izcelsme, tādēļ īpašās valsts tarifa kvotas jāatiecina uz šīm valstīm un vēl viena uz visām pārējām valstīm. Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu, tarifu kvotām jādarbojas, ievērojot rindas kārtības principu.

| (102) | Redzams, ka normālos apstākļos rūpnieciski audzēta laša patēriņš Kopienā gadā pieaug apmēram no 4 % līdz 5 %, ņemot vērā jaunajās dalībvalstīs novērotos straujos pieauguma tempus. Ņemot vērā šo pieaugumu, tarifa kvotām (pamatotām uz vidējo importu laikā no 2001. līdz 2003. gadam) jāpieaug par 5 %. Tā kā lašu tirgum piemīt sezonas raksturs, kad gada otrajā pusē imports un realizācija ir augstāka nekā pirmajā pusē, tarifa kvotām jābūt piemērotām sezonām. Kvotām jābūt aprēķinātām, balstoties uz kopējas zivju ekvivalenta (WFE) bāzes un to, ka pārrēķina koeficients pašreiz importētajām filejām un ne-filejām attiecīgi ir 1: 0,65 un 1: 0,9. |
| --- | --- |

(102)

Redzams, ka normālos apstākļos rūpnieciski audzēta laša patēriņš Kopienā gadā pieaug apmēram no 4 % līdz 5 %, ņemot vērā jaunajās dalībvalstīs novērotos straujos pieauguma tempus. Ņemot vērā šo pieaugumu, tarifa kvotām (pamatotām uz vidējo importu laikā no 2001. līdz 2003. gadam) jāpieaug par 5 %. Tā kā lašu tirgum piemīt sezonas raksturs, kad gada otrajā pusē imports un realizācija ir augstāka nekā pirmajā pusē, tarifa kvotām jābūt piemērotām sezonām. Kvotām jābūt aprēķinātām, balstoties uz kopējas zivju ekvivalenta (WFE) bāzes un to, ka pārrēķina koeficients pašreiz importētajām filejām un ne-filejām attiecīgi ir 1: 0,65 un 1: 0,9.

| (103) | Papildu nodoklis jānosaka tādā līmenī, kas nodrošinātu atbilstošus atvieglojumus Kopienas ražotājiem, tomēr tajā pašā laikā arī neradītu nevajadzīgu apgrūtinošu nastu importētājiem un patērētājiem. Procentuālais nodoklis (ad valorem) tiek uzskatīts par nederīgu, jo tas varētu darboties kā stimuls no nodokļiem brīvo importa produktu cenu pazeminājumam un varētu pieaugt reālā izteiksmē, ja notiktu cenu pieaugums. Tādēļ jānosaka nemainīgs nodokļa apmērs. |
| --- | --- |

(103)

Papildu nodoklis jānosaka tādā līmenī, kas nodrošinātu atbilstošus atvieglojumus Kopienas ražotājiem, tomēr tajā pašā laikā arī neradītu nevajadzīgu apgrūtinošu nastu importētājiem un patērētājiem. Procentuālais nodoklis (ad valorem) tiek uzskatīts par nederīgu, jo tas varētu darboties kā stimuls no nodokļiem brīvo importa produktu cenu pazeminājumam un varētu pieaugt reālā izteiksmē, ja notiktu cenu pieaugums. Tādēļ jānosaka nemainīgs nodokļa apmērs.

| (104) | Mērķa cenas samazinājums, kas atspoguļo pakāpi, līdz kurai importētā produkta cena ir zemāka par cenu, kuru Kopienas ražotāji varētu sasniegt bez-kaitējuma situācijā, uzskatāms par pamatotu bāzi nodokļa apmēra noteikšanai. Lai šajā īpašajā gadījumā rēķinātos ar proporcionalitātes principu (kur 70 līdz 75 % no iesaistītā produkta ir importēti), mērķa cenas samazinājumu provizoriski aprēķināja, pamatojoties uz svērto vidējo Kopienas produkta “ne-kaitējuma” cenu par tonnu, kas balstīta uz Kopienas produkta ražošanas izmaksām plus minimālais peļņas līmenis šajā industrijā (5 %). Šī “ne-kaitējuma” cena tika salīdzināta ar iepriekšējo svērto vidējo attiecīgā importa produkta cenu par tonnu 2004. gada 1. ceturksnī (10). Šo divu cenu atšķirība tika izteikta procentos no CIF/Kopienas importētā produkta un robežas cenas un radīja mērķa cenas samazinājumu 17,8 %, kas atspoguļo maksājamo nodokli 469 eiro par tonnu, kas, savukārt pamatojoties uz iepriekš parādīto pārrēķina koeficientu, ir līdzvērtīgs 522 eiro par tonnu izķidātiem lašiem un 722 eiro par tonnu lašu filejām. |
| --- | --- |

(104)

Mērķa cenas samazinājums, kas atspoguļo pakāpi, līdz kurai importētā produkta cena ir zemāka par cenu, kuru Kopienas ražotāji varētu sasniegt bez-kaitējuma situācijā, uzskatāms par pamatotu bāzi nodokļa apmēra noteikšanai. Lai šajā īpašajā gadījumā rēķinātos ar proporcionalitātes principu (kur 70 līdz 75 % no iesaistītā produkta ir importēti), mērķa cenas samazinājumu provizoriski aprēķināja, pamatojoties uz svērto vidējo Kopienas produkta “ne-kaitējuma” cenu par tonnu, kas balstīta uz Kopienas produkta ražošanas izmaksām plus minimālais peļņas līmenis šajā industrijā (5 %). Šī “ne-kaitējuma” cena tika salīdzināta ar iepriekšējo svērto vidējo attiecīgā importa produkta cenu par tonnu 2004. gada 1. ceturksnī (10). Šo divu cenu atšķirība tika izteikta procentos no CIF/Kopienas importētā produkta un robežas cenas un radīja mērķa cenas samazinājumu 17,8 %, kas atspoguļo maksājamo nodokli 469 eiro par tonnu, kas, savukārt pamatojoties uz iepriekš parādīto pārrēķina koeficientu, ir līdzvērtīgs 522 eiro par tonnu izķidātiem lašiem un 722 eiro par tonnu lašu filejām.

| (105) | Jāparedz, ka Komisija pārskata pasākumus, ja nepieciešams mainīt nosacījumus. |
| --- | --- |

(105)

Jāparedz, ka Komisija pārskata pasākumus, ja nepieciešams mainīt nosacījumus.

| (106) | Saskaņā ar Kopienas likumdošanu un Kopienas starptautiskajām saistībām provizoriskie aizsargpasākumi nav attiecināmi uz jebkuru produktu, kura izcelsme ir jaunattīstības valstī, ja tās produkta importa daļa Kopienā nepārsniedz 3 %. Šajā sakarībā tiek atzīmēts, ka pēdējā laika posmā, par kuru pieejami droši dati, imports no Čīles (2003. gada otra puse) ir zemāks par 3 %, tādēļ atbilstoši tam Čīlei nav jāpiemēro papildu drošības nodoklis saistībā ar provizoriskiem aizsargpasākumiem un izpētes noslēdzošajā posmā tās stāvoklis nav jāizskata. Tādēļ jāprecizē tās jaunattīstības valstis, uz kurām provizoriskie pasākumi neattiecas, kā tas izdarīts 2. pielikumā. |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar Kopienas likumdošanu un Kopienas starptautiskajām saistībām provizoriskie aizsargpasākumi nav attiecināmi uz jebkuru produktu, kura izcelsme ir jaunattīstības valstī, ja tās produkta importa daļa Kopienā nepārsniedz 3 %. Šajā sakarībā tiek atzīmēts, ka pēdējā laika posmā, par kuru pieejami droši dati, imports no Čīles (2003. gada otra puse) ir zemāks par 3 %, tādēļ atbilstoši tam Čīlei nav jāpiemēro papildu drošības nodoklis saistībā ar provizoriskiem aizsargpasākumiem un izpētes noslēdzošajā posmā tās stāvoklis nav jāizskata. Tādēļ jāprecizē tās jaunattīstības valstis, uz kurām provizoriskie pasākumi neattiecas, kā tas izdarīts 2. pielikumā.

11.2.   Pārraudzības sistēma

| (107) | Kā jau minēts iepriekš, tiek uzskatīts, ka attiecīgā produkta importa tendence Kopienas ražotājiem nodarījusi nopietnu kaitējumu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Kopienas interesēs ir izveidot uzraudzības sistēmu ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3285/94 11. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 9. pantu attiecībā uz attiecīgo produktu, kurš ticis laists apgrozībā Kopienā. Tā ļaus īpaši cieši pārraudzīt importa produktus no tām valstīm, kam nepiemēro provizoriskos pasākumus. Lai nodrošinātu saskaņotību, uzraudzība jāveic atbilstoši 1993. gada 2. jūlija Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.d pantam, kurš nosaka pasākumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 īstenošanai, izveidojot Kopējo muitas kodeksu (11) (pēdējie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2286/2003 (12), dalībvalstīm Komisijai jāiesniedz informācija par katru nedēļu. |
| --- | --- |

(107)

Kā jau minēts iepriekš, tiek uzskatīts, ka attiecīgā produkta importa tendence Kopienas ražotājiem nodarījusi nopietnu kaitējumu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Kopienas interesēs ir izveidot uzraudzības sistēmu ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3285/94 11. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 9. pantu attiecībā uz attiecīgo produktu, kurš ticis laists apgrozībā Kopienā. Tā ļaus īpaši cieši pārraudzīt importa produktus no tām valstīm, kam nepiemēro provizoriskos pasākumus. Lai nodrošinātu saskaņotību, uzraudzība jāveic atbilstoši 1993. gada 2. jūlija Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.d pantam, kurš nosaka pasākumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 īstenošanai, izveidojot Kopējo muitas kodeksu (11) (pēdējie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2286/2003 (12), dalībvalstīm Komisijai jāiesniedz informācija par katru nedēļu.

11.3.   Darbības laiks

| (108) | Provizoriskajiem pasākumiem nav jāilgst vairāk kā 200 dienas. Pasākumiem jāstājas spēkā 2004. gada 15. augustā un jāpaliek spēkā 176 dienas, ja vien nepieņem galīgus pasākumus vai izmeklēšanu neizbeidz, nenosakot pasākumus, pirms minētā laikposma beigām. |
| --- | --- |

(108)

Provizoriskajiem pasākumiem nav jāilgst vairāk kā 200 dienas. Pasākumiem jāstājas spēkā 2004. gada 15. augustā un jāpaliek spēkā 176 dienas, ja vien nepieņem galīgus pasākumus vai izmeklēšanu neizbeidz, nenosakot pasākumus, pirms minētā laikposma beigām.

12.   KOPIENAS INTERESES

12.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (109) | Papildus neparedzētiem notikumiem, importa pieaugumam, nopietnam kaitējumam, cēloņsakarībai un kritiskiem apstākļiem ir jāpārbauda, vai pastāv kādi nepārvarami iemesli, kas var novest pie secinājuma, ka provizorisku pasākumu izmantošana nav Kopienas interesēs. Šim nolūkam uz pieejamo pierādījumu bāzes tika apskatīta iespējamo provizorisko pasākumu ietekme uz visām lietas izskatīšanā iesaistītajām pusēm un varbūtējās provizorisku pasākumu pieņemšanas vai nepieņemšanas sekas. |
| --- | --- |

(109)

Papildus neparedzētiem notikumiem, importa pieaugumam, nopietnam kaitējumam, cēloņsakarībai un kritiskiem apstākļiem ir jāpārbauda, vai pastāv kādi nepārvarami iemesli, kas var novest pie secinājuma, ka provizorisku pasākumu izmantošana nav Kopienas interesēs. Šim nolūkam uz pieejamo pierādījumu bāzes tika apskatīta iespējamo provizorisko pasākumu ietekme uz visām lietas izskatīšanā iesaistītajām pusēm un varbūtējās provizorisku pasākumu pieņemšanas vai nepieņemšanas sekas.

12.2.   Kopienas ražotāju intereses

| (110) | Kopienas ražotāju kopējais gada apgrozījums sastāda vairāk kā 500 miljonus eiro, un papildus viņu radītajai ap 1 450 vietu lielajai tiešajai nodarbinātībai tie apstrādes un citos sektoros netieši atbalsta vēl 8 000 darba vietu. Viņi ir lielākas strauji augošas nozares daļa, kas laika posmā no 1995. līdz 2001. gadam pieredzējusi ražošanas divkāršošanos. Viņi ir sasnieguši pieaugošu ražīgumu produkta ražošanā, kuram ir pieaugošs tirgus gan Kopienā, gan pasaules mērogā. Viņi ir dzīvotspējīgi un konkurētspējīgi normālos tirgus apstākļos un parāda pieaugošu produktivitāti. |
| --- | --- |

(110)

Kopienas ražotāju kopējais gada apgrozījums sastāda vairāk kā 500 miljonus eiro, un papildus viņu radītajai ap 1 450 vietu lielajai tiešajai nodarbinātībai tie apstrādes un citos sektoros netieši atbalsta vēl 8 000 darba vietu. Viņi ir lielākas strauji augošas nozares daļa, kas laika posmā no 1995. līdz 2001. gadam pieredzējusi ražošanas divkāršošanos. Viņi ir sasnieguši pieaugošu ražīgumu produkta ražošanā, kuram ir pieaugošs tirgus gan Kopienā, gan pasaules mērogā. Viņi ir dzīvotspējīgi un konkurētspējīgi normālos tirgus apstākļos un parāda pieaugošu produktivitāti.

| (111) | Kopienas ražotāju stāvoklis ir nepārprotami apdraudēts, ja vien netiek izlīdzināts pašreizējais zemo cenu importa līmenis. Iepriekšējie pasākumi tiks attiecināti uz visu attiecīgo produktu importu, izņemot importu no jaunattīstības valstīm, kuru eksports uz Eiropas Kopienu nesastāda vairāk kā 3 % no Kopienas importa. Tādēļ tie tiks attiecināti uz apmēram 95 % no šī importa. Tādēļ var sagaidīt, ka pasākumi būs efektīvi un ļaus Kopienas ražotājiem pacelt cenas līdz pietiekošam līmenim. |
| --- | --- |

(111)

Kopienas ražotāju stāvoklis ir nepārprotami apdraudēts, ja vien netiek izlīdzināts pašreizējais zemo cenu importa līmenis. Iepriekšējie pasākumi tiks attiecināti uz visu attiecīgo produktu importu, izņemot importu no jaunattīstības valstīm, kuru eksports uz Eiropas Kopienu nesastāda vairāk kā 3 % no Kopienas importa. Tādēļ tie tiks attiecināti uz apmēram 95 % no šī importa. Tādēļ var sagaidīt, ka pasākumi būs efektīvi un ļaus Kopienas ražotājiem pacelt cenas līdz pietiekošam līmenim.

12.3.   Pakārtoto industriju intereses

| (112) | Teritorijas, kurās notiek lašu rūpnieciska audzēšana, pamatā ir attālas – galvenokārt Skotijas un Īrijas rietumu krastā. Tur ir ierobežotas nodarbinātības iespējas un lašu rūpnieciskās audzēšanas radītā ekonomiskā aktivitāte vietējā ekonomikā sniedz nozīmīgu ieguldījumu. Bez šī ieguldījuma daudzi mazie vietējie uzņēmumi, kas piegādā preces un pakalpojumus Kopienas ražotājiem un viņu darbiniekiem, var pārstāt būt dzīvotspējīgi. Tādēļ pakārtoto industriju interesēs ir pieņemt provizoriskus pasākumus. |
| --- | --- |

(112)

Teritorijas, kurās notiek lašu rūpnieciska audzēšana, pamatā ir attālas – galvenokārt Skotijas un Īrijas rietumu krastā. Tur ir ierobežotas nodarbinātības iespējas un lašu rūpnieciskās audzēšanas radītā ekonomiskā aktivitāte vietējā ekonomikā sniedz nozīmīgu ieguldījumu. Bez šī ieguldījuma daudzi mazie vietējie uzņēmumi, kas piegādā preces un pakalpojumus Kopienas ražotājiem un viņu darbiniekiem, var pārstāt būt dzīvotspējīgi. Tādēļ pakārtoto industriju interesēs ir pieņemt provizoriskus pasākumus.

12.4.   Zivju mazuļu audzētāju un barības ražotāju intereses

| (113) | Kopienas ražotāju galveno piegādātāju (tādu kā zivju mazuļu audzētāji un barības ražotāji) interesēs ir saglabāt pastāvīgu un paredzamu viņu produktu pieprasījumu par cenu, kas ļautu tiem iegūt pietiekmu peļņu. Ņemot vērā, ka vairums šo piegādātāju jau ir palielinājuši nozīmīgu kredītu Kopienas ražotājiem, arī viņu interesēm atbilst, ka Kopienas ražotāji saglabā savu uzņēmējdarbību un spēj apmaksāt savus parādus. Ja Kopienas ražotāju situācija neuzlabojas, daudzi zivju mazuļu audzētāji cietīs no nozīmīgiem bezcerīgiem parādiem, kas pazeminās viņu rentabilitāti un dažos gadījumos var apdraudēt viņu spēju turpināt apgrozījumu. Tas pats attiecas arī uz barības ražotājiem. Tādēļ zivju mazuļu un barības ražotāju interesēs ir pieņemt provizoriskus pasākumus. |
| --- | --- |

(113)

Kopienas ražotāju galveno piegādātāju (tādu kā zivju mazuļu audzētāji un barības ražotāji) interesēs ir saglabāt pastāvīgu un paredzamu viņu produktu pieprasījumu par cenu, kas ļautu tiem iegūt pietiekmu peļņu. Ņemot vērā, ka vairums šo piegādātāju jau ir palielinājuši nozīmīgu kredītu Kopienas ražotājiem, arī viņu interesēm atbilst, ka Kopienas ražotāji saglabā savu uzņēmējdarbību un spēj apmaksāt savus parādus. Ja Kopienas ražotāju situācija neuzlabojas, daudzi zivju mazuļu audzētāji cietīs no nozīmīgiem bezcerīgiem parādiem, kas pazeminās viņu rentabilitāti un dažos gadījumos var apdraudēt viņu spēju turpināt apgrozījumu. Tas pats attiecas arī uz barības ražotājiem. Tādēļ zivju mazuļu un barības ražotāju interesēs ir pieņemt provizoriskus pasākumus.

12.5.   Pircēju, apstrādātāju un produkta importētāju uz Kopienu intereses

| (114) | Lai novērtētu pasākumu pieņemšanas vai nepieņemšanas ietekmi uz importētājiem, apstrādātājiem un pircējiem, atsevišķiem attiecīgā produkta importētājiem, apstrādātājiem un pircējiem Kopienas tirgū tika nosūtītas aptaujas. Importētāji/apstrādātāji/pircēji palaikam ir vieni un tie paši un daudzi no viņiem fakstiski ir saistīti ar eksporta ražotājiem ārpus Kopienas, it īpaši Norvēģijā. No 6 importētājiem/apstrādātājiem/pircējiem un no apstrādātāju asociācijas tika saņemtas atbildes. Bez tam vairākas apstrādātāju asociācijas Komisijai iesniedza protestu. |
| --- | --- |

(114)

Lai novērtētu pasākumu pieņemšanas vai nepieņemšanas ietekmi uz importētājiem, apstrādātājiem un pircējiem, atsevišķiem attiecīgā produkta importētājiem, apstrādātājiem un pircējiem Kopienas tirgū tika nosūtītas aptaujas. Importētāji/apstrādātāji/pircēji palaikam ir vieni un tie paši un daudzi no viņiem fakstiski ir saistīti ar eksporta ražotājiem ārpus Kopienas, it īpaši Norvēģijā. No 6 importētājiem/apstrādātājiem/pircējiem un no apstrādātāju asociācijas tika saņemtas atbildes. Bez tam vairākas apstrādātāju asociācijas Komisijai iesniedza protestu.

| (115) | Daži iebilda, ka pasākumi nav jāpieņem, jo rūpnieciski audzēto lašu cenām bijis tikai īslaicīgs kritums divu vai trīs mēnešu garumā, kas sekojis pēc antidempinga pasākumu izbeigšanas pret Norvēģiju 2003. gada maijā, un no tā laika cenas atkal kļuvušas normālas. Apstrādātāji uzsvēra, ka jebkurš cenu kāpums var paaugstināt viņu izmaksu pamatus, pazemināt pārdošanas ienākumus un rentabilitāti un var novest pie darba vietu zaudēšanas un pat pārvietošanas, uzsverot, ka nodarbinātība zivju pārstrādes nozarē ir daudz augstāka nekā zivju audzēšanas rūpniecībā un dažos gadījumos nodrošina nodarbinātību apvidos ar zemu nodarbinātību. |
| --- | --- |

(115)

Daži iebilda, ka pasākumi nav jāpieņem, jo rūpnieciski audzēto lašu cenām bijis tikai īslaicīgs kritums divu vai trīs mēnešu garumā, kas sekojis pēc antidempinga pasākumu izbeigšanas pret Norvēģiju 2003. gada maijā, un no tā laika cenas atkal kļuvušas normālas. Apstrādātāji uzsvēra, ka jebkurš cenu kāpums var paaugstināt viņu izmaksu pamatus, pazemināt pārdošanas ienākumus un rentabilitāti un var novest pie darba vietu zaudēšanas un pat pārvietošanas, uzsverot, ka nodarbinātība zivju pārstrādes nozarē ir daudz augstāka nekā zivju audzēšanas rūpniecībā un dažos gadījumos nodrošina nodarbinātību apvidos ar zemu nodarbinātību.

| (116) | No Eirostat vēl nav iegūstami pilnībā ticami cenu dati par 2004. gada 1. ceturksni. Tomēr pieejamā informācija norāda, ka gan importa cenas no 2003. gada 4. ceturkšņa ir pieaugušas līdz vidēji 2,53 eiro par kilogramu 2004. gada 1. pusgadā, gan nedaudz pieaugušas arī Kopienas ražotāju cenas. Tomēr Kopienas ražotāju cenas saglabājas ievērojami zem “ne-kaitējuma” cenām. Turklāt pēdējā informācija norāda, ka cenas atkal krītas. |
| --- | --- |

(116)

No Eirostat vēl nav iegūstami pilnībā ticami cenu dati par 2004. gada 1. ceturksni. Tomēr pieejamā informācija norāda, ka gan importa cenas no 2003. gada 4. ceturkšņa ir pieaugušas līdz vidēji 2,53 eiro par kilogramu 2004. gada 1. pusgadā, gan nedaudz pieaugušas arī Kopienas ražotāju cenas. Tomēr Kopienas ražotāju cenas saglabājas ievērojami zem “ne-kaitējuma” cenām. Turklāt pēdējā informācija norāda, ka cenas atkal krītas.

| (117) | Galvenās izmaksas, kuras jāsedz pārstrādātājiem, ir izejmateriālu un nodarbināto personu izmaksas, tādēļ ir taisnība, ka izejvielu cenu paaugstinājums palielinās arī pārstrādātāju izmaksas. Tomēr saskaņā ar pārstrādātāju iesniegto informāciju viņu izejvielu izmaksas, kas jau bija kritušās par 18 % laikā no 2000. līdz 2002. gadam, laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam kritās vēl par 10 %. Tātad 2003. gadā tās bija par 26 % lētākas nekā 2000. gadā. Tajā pašā laikā viņu sniegtā informācija norāda, ka viņu pārdošanas cenas 2002. un 2003. gadā ir saglabājušās nemainīgas. Trīs pārstrādātāji sniedza informāciju par viņu lašu pārstrādes darbību rentabilitāti. Tā norādīja, ka rentabilitāte pieaugusi no 15 % 2000. gadā līdz 31 % 2002. gadā un 33 % 2003. gadā. Lai arī šis rentabilitātes līmenis nepietiekami pārstāv visu pārstrādes industriju, tomēr nav ticams, ka tas būtu netipisks. Daži pārstrādātāji ir apstrīdējuši šo rentabilitātes līmeni, lai gan viņi nav sadarbojušies, lai nodrošinātu informāciju par viņu pašu rentabilitāti. Šajos apstākļos redzams, ka pārstrādes industrija ir pietiekami spējīga uzņemt nelielo izejvielu cenu kāpumu bez jebkādiem darbavietu zudumiem vai pārvietošanās. Jebkurā gadījumā ir skaidrs, ka pašreizējie cenu līmeņi ir nepastāvīgi vidējā vai ilgā laika posmā. |
| --- | --- |

(117)

Galvenās izmaksas, kuras jāsedz pārstrādātājiem, ir izejmateriālu un nodarbināto personu izmaksas, tādēļ ir taisnība, ka izejvielu cenu paaugstinājums palielinās arī pārstrādātāju izmaksas. Tomēr saskaņā ar pārstrādātāju iesniegto informāciju viņu izejvielu izmaksas, kas jau bija kritušās par 18 % laikā no 2000. līdz 2002. gadam, laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam kritās vēl par 10 %. Tātad 2003. gadā tās bija par 26 % lētākas nekā 2000. gadā. Tajā pašā laikā viņu sniegtā informācija norāda, ka viņu pārdošanas cenas 2002. un 2003. gadā ir saglabājušās nemainīgas. Trīs pārstrādātāji sniedza informāciju par viņu lašu pārstrādes darbību rentabilitāti. Tā norādīja, ka rentabilitāte pieaugusi no 15 % 2000. gadā līdz 31 % 2002. gadā un 33 % 2003. gadā. Lai arī šis rentabilitātes līmenis nepietiekami pārstāv visu pārstrādes industriju, tomēr nav ticams, ka tas būtu netipisks. Daži pārstrādātāji ir apstrīdējuši šo rentabilitātes līmeni, lai gan viņi nav sadarbojušies, lai nodrošinātu informāciju par viņu pašu rentabilitāti. Šajos apstākļos redzams, ka pārstrādes industrija ir pietiekami spējīga uzņemt nelielo izejvielu cenu kāpumu bez jebkādiem darbavietu zudumiem vai pārvietošanās. Jebkurā gadījumā ir skaidrs, ka pašreizējie cenu līmeņi ir nepastāvīgi vidējā vai ilgā laika posmā.

| (118) | Pārstrādātāji uzsvēra arī vajadzību pēc tā, lai tirgotājiem galvenajos Eiropas tirgos un patērētājiem arī turpmāk būtu pieejams labas kvalitātes produkts par zemām cenām. Viņi izteica īpašu pārliecību par spekulatīvas iepirkšanas iespēju nekavējoties pēc tarifa kvotu ieviešanas un izteica pretenzijas, ka, ja tarifa kvota būs izsmelta, viņiem vajadzēs apstādināt ražošanu. Visbeidzot viņi paziņoja, ka, ja tiks pieņemti pasākumi, viņiem būs tā jārīkojas, lai noturētu izejmateriālu pietiekamību un palīdzētu radīt cenu stabilitāti tirgū, kas labāk palīdzētu paredzēt izmaksas. Šai sakarā, kamēr daži atbalstīja atklātu opozīciju pret jebkura veida pasākumiem, citi norādīja, ka, ja pasākumi tiks uzspiesti, viņi dotu priekšroku tarifa kvotu sistēmai, noteikti izsakot atbalstu licencēšanas sistēmai. |
| --- | --- |

(118)

Pārstrādātāji uzsvēra arī vajadzību pēc tā, lai tirgotājiem galvenajos Eiropas tirgos un patērētājiem arī turpmāk būtu pieejams labas kvalitātes produkts par zemām cenām. Viņi izteica īpašu pārliecību par spekulatīvas iepirkšanas iespēju nekavējoties pēc tarifa kvotu ieviešanas un izteica pretenzijas, ka, ja tarifa kvota būs izsmelta, viņiem vajadzēs apstādināt ražošanu. Visbeidzot viņi paziņoja, ka, ja tiks pieņemti pasākumi, viņiem būs tā jārīkojas, lai noturētu izejmateriālu pietiekamību un palīdzētu radīt cenu stabilitāti tirgū, kas labāk palīdzētu paredzēt izmaksas. Šai sakarā, kamēr daži atbalstīja atklātu opozīciju pret jebkura veida pasākumiem, citi norādīja, ka, ja pasākumi tiks uzspiesti, viņi dotu priekšroku tarifa kvotu sistēmai, noteikti izsakot atbalstu licencēšanas sistēmai.

| (119) | Jāatzīmē, ka piedāvātie iepriekšējie pasākumi sastāv no tarifa kvotām, kas balstās uz vidējo importu Kopienā (ieskaitot jaunās dalībvalstis) laikā no 2001. līdz 2003. gadam plus vēl 5 %, pēc kuriem jau attiecas papildu nodoklis. Tādēļ pārstrādājošai industrijai Kopienā joprojām vajadzīga pieeja pietiekamām izejvielu piegādēm bez papildu nodokļa. |
| --- | --- |

(119)

Jāatzīmē, ka piedāvātie iepriekšējie pasākumi sastāv no tarifa kvotām, kas balstās uz vidējo importu Kopienā (ieskaitot jaunās dalībvalstis) laikā no 2001. līdz 2003. gadam plus vēl 5 %, pēc kuriem jau attiecas papildu nodoklis. Tādēļ pārstrādājošai industrijai Kopienā joprojām vajadzīga pieeja pietiekamām izejvielu piegādēm bez papildu nodokļa.

| (120) | Tādēļ iespējams, ka traucējumus izjutīs pārstrādātāji/pircēji un importētāji, ja tie neuztvers kā svarīgākus tos ieguvumus, kas, kā sagaidāms, izrietēs no Kopienas ražotājiem piedāvātajiem provizoriskajiem pasākumiem, kas tiek uzskatīti par nepieciešamo minimumu, lai novērstu tālāku Kopienas ražotāju situācijas pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(120)

Tādēļ iespējams, ka traucējumus izjutīs pārstrādātāji/pircēji un importētāji, ja tie neuztvers kā svarīgākus tos ieguvumus, kas, kā sagaidāms, izrietēs no Kopienas ražotājiem piedāvātajiem provizoriskajiem pasākumiem, kas tiek uzskatīti par nepieciešamo minimumu, lai novērstu tālāku Kopienas ražotāju situācijas pasliktināšanos.

12.6.   Kopienas patērētāju intereses

| (121) | Tā kā attiecīgais produkts ir patēriņa produkts, Komisija informēja dažādas patērētāju organizācijas par izpētes uzsākšanu. No patērētāju organizācijām netika saņemta neviena atbilde. Ņemot vērā lielo starpību starp zivju ražotāja pilnu cenu un apstrādāto lašu produktu mazumtirdzniecības cenu, jāievēro, ka maz ticams, ka pasākumi būtiski ietekmēs mazumtirdzniecības cenas, tādēļ ietekme uz patērētājiem uzskatāma kā minimāla. |
| --- | --- |

(121)

Tā kā attiecīgais produkts ir patēriņa produkts, Komisija informēja dažādas patērētāju organizācijas par izpētes uzsākšanu. No patērētāju organizācijām netika saņemta neviena atbilde. Ņemot vērā lielo starpību starp zivju ražotāja pilnu cenu un apstrādāto lašu produktu mazumtirdzniecības cenu, jāievēro, ka maz ticams, ka pasākumi būtiski ietekmēs mazumtirdzniecības cenas, tādēļ ietekme uz patērētājiem uzskatāma kā minimāla.

13.   TERMIŅA PAGARINĀJUMS LIETAS IZSKATĪŠANAI

| (122) | Regulas (EK) Nr. 3285/94 7. pants un Regulas (EK) Nr. 519/94 6. pants paredz, ka, ja Komisija uzskata, ka nepieciešama novērošana vai aizsardzības pasākumi, tai jāpieņem vajadzīgie lēmumi ne vēlāk kā 9 mēnešus pēc izpētes sākuma, bet izņēmuma gadījumā šis laika limits var tikt pagarināts lielākais par 2 mēnešiem. |
| --- | --- |

(122)

Regulas (EK) Nr. 3285/94 7. pants un Regulas (EK) Nr. 519/94 6. pants paredz, ka, ja Komisija uzskata, ka nepieciešama novērošana vai aizsardzības pasākumi, tai jāpieņem vajadzīgie lēmumi ne vēlāk kā 9 mēnešus pēc izpētes sākuma, bet izņēmuma gadījumā šis laika limits var tikt pagarināts lielākais par 2 mēnešiem.

13.1.   Pagarināšanas iemesli

| (123) | Jāņem vērā, ka pastāv sekojoši izņēmuma apstākļi, kas attaisno noteiktā termiņa pagarināšanu uz diviem mēnešiem, lai pabeigtu aizsardzības pētījumus par attiecīgo produktu. |
| --- | --- |

(123)

Jāņem vērā, ka pastāv sekojoši izņēmuma apstākļi, kas attaisno noteiktā termiņa pagarināšanu uz diviem mēnešiem, lai pabeigtu aizsardzības pētījumus par attiecīgo produktu.

| (124) | 2004. gada 1. maijā notika paplašināšanās un desmit jaunās dalībvalstis pievienojās Eiropas Kopienai. Līdz šim datumam lietas izskatīšana notika 15 ES dalībvalstīs. Izpētē sadarbojās liels daudzums dalībnieku, kas ir saistīti ar attiecīgo produktu, un ir sagaidāms, ka jauno dalībvalstu uzņēmēji arī vēlēsies pilnībā sadarboties turpmāk veiktajā izpētē. Lai pārbaudītu papildu saņemto informāciju, Komisija nosūtīs papildu aptaujas anketas jauno dalībvalstu Kopienas ražotājiem, barības ražotājiem un zivju mazuļu audzētājiem, kā arī importētājiem, pārstrādātājiem un pircējiem, lai noskaidrotu viņu īpašo situāciju. Lai ļautu iesaistītajiem uzņēmējiem izmantot savas iespējas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3285/94 6. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 5. pantu, viņiem jādod pietiekami daudz laika, lai atbildētu uz aptaujām. Turklāt, pirms turpināt darbu pie secinājumiem, Komisijas dienestiem vajadzēs veikt tūlītējas izpētes iesaistīto pušu telpās, lai pārbaudītu aptaujas atbildēs iesniegto informāciju. |
| --- | --- |

(124)

2004. gada 1. maijā notika paplašināšanās un desmit jaunās dalībvalstis pievienojās Eiropas Kopienai. Līdz šim datumam lietas izskatīšana notika 15 ES dalībvalstīs. Izpētē sadarbojās liels daudzums dalībnieku, kas ir saistīti ar attiecīgo produktu, un ir sagaidāms, ka jauno dalībvalstu uzņēmēji arī vēlēsies pilnībā sadarboties turpmāk veiktajā izpētē. Lai pārbaudītu papildu saņemto informāciju, Komisija nosūtīs papildu aptaujas anketas jauno dalībvalstu Kopienas ražotājiem, barības ražotājiem un zivju mazuļu audzētājiem, kā arī importētājiem, pārstrādātājiem un pircējiem, lai noskaidrotu viņu īpašo situāciju. Lai ļautu iesaistītajiem uzņēmējiem izmantot savas iespējas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3285/94 6. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 5. pantu, viņiem jādod pietiekami daudz laika, lai atbildētu uz aptaujām. Turklāt, pirms turpināt darbu pie secinājumiem, Komisijas dienestiem vajadzēs veikt tūlītējas izpētes iesaistīto pušu telpās, lai pārbaudītu aptaujas atbildēs iesniegto informāciju.

| (125) | Pēc Komisijas turpmākās izpētes pabeigšanas un pirms noteiktu aizsardzības pasākumu pieņemšanas attiecīgā produkta sakarā, ja tādi būs, Eiropas Kopienai vajadzēs laicīgi papildus informēt dažus tirdzniecības partnerus, ar kuriem tai ir divpusēji līgumi, kā arī informēt PTO tirdzniecības partnerus par jebkuriem izvirzītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(125)

Pēc Komisijas turpmākās izpētes pabeigšanas un pirms noteiktu aizsardzības pasākumu pieņemšanas attiecīgā produkta sakarā, ja tādi būs, Eiropas Kopienai vajadzēs laicīgi papildus informēt dažus tirdzniecības partnerus, ar kuriem tai ir divpusēji līgumi, kā arī informēt PTO tirdzniecības partnerus par jebkuriem izvirzītajiem pasākumiem.

| (126) | Turklāt, ja provizoriskie pasākumi (kas darbosies paralēli izpētei) beigsies 2004. gada 4. ceturksnī, tas varētu radīt neskaidrības tirgū tā aizņemtākajā periodā līdz Ziemassvētkiem. |
| --- | --- |

(126)

Turklāt, ja provizoriskie pasākumi (kas darbosies paralēli izpētei) beigsies 2004. gada 4. ceturksnī, tas varētu radīt neskaidrības tirgū tā aizņemtākajā periodā līdz Ziemassvētkiem.

13.2.   Termiņa pagarināšana

| (127) | Tādēļ jāuzskata, ka iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ pastāv izņēmuma apstākļi un saistībā ar rūpnieciski audzētajiem lašiem veiktajai aizsardzības izpētei atvēlētais laiks jāpagarina par diviem mēnešiem no 2004. gada 6. decembra līdz 2005. gada 6. februārim, |
| --- | --- |

(127)

Tādēļ jāuzskata, ka iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ pastāv izņēmuma apstākļi un saistībā ar rūpnieciski audzētajiem lašiem veiktajai aizsardzības izpētei atvēlētais laiks jāpagarina par diviem mēnešiem no 2004. gada 6. decembra līdz 2005. gada 6. februārim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tarifa kvotu sistēma un to papildu nodokļi

1.   Ar šo tiek ieviesta tarifa kvotu sistēma laika posmam no 2004. gada 15. augusta līdz 2005. gada 6. februārim saistībā ar Kopienā importēto rūpnieciski audzēto (izņemot savvaļas) lasi, kas, neskatoties uz to, vai tas ir vai nav sagatavots filejā, svaigs, atdzesēts vai saldēts, tiek klasificēts ar KN kodu ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13(šeit un turpmāk “rūpnieciski audzēts lasis”). Tarifa kvotu apjoms un valstis, uz kurām tās attiecas, ir norādītas 1. pielikumā. Kvotām jābūt aprēķinātām, balstoties uz kopējas zivju ekvivalenta (WFE) bāzes un to, ka pārrēķina koeficients pašreiz importētajām filejām un ne-filejām attiecīgi ir 1: 0,65 un 1: 0,9.

2.   Savvaļas lasim tarifa kvotas nepiemēro. Šīs Regulas izpratnē savvaļas lasis ir tas, uz kuru attiecas dalībvalstu kompetento iestāžu muitas deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā un ir izpildītas tās prasības, izmantojot iesaistīto pušu atbilstošos dokumentus, kas apliecina, ka Atlantijas vai Klusā okeāna lasis ir zvejots jūrā un Donavas lasis – upē.

3.   Lai noteiktu papildu maksājamā nodokļa apjomu, rūpnieciski audzētie laši ar KN kodu ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00,ex 0303 22 00 ietilpst pielikuma 1. grupā, savukārt rūpnieciski audzētie laši ar kodu ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13 ietilpst 2. grupā.

4.   Saskaņā ar 2. pantu rūpnieciski audzētu lašu importam, kas pārsniedz tarifa kvotu līmeni, piemēro papildu nodokli, kas noteikts 1. pielikumā tai grupā, kurā tie ietilpst.

5.   Padomes Regulā (EK) Nr. 2658/87 (13), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar (EK) Nr. 2344/2003 (14) paredzētās līgtās nodokļu likmes vai jebkura atvieglota nodokļa likme turpina attiekties uz rūpnieciski audzētu lašu importu.

6.   Komisija var pārskatīt šos pasākumus, mainoties apstākļiem.

2. pants

Jaunattīstības valstis

Tādu rūpnieciski audzētu lašu importam, kuru izcelsme ir kādā no II pielikumā norādītajām jaunattīstības valstīm, nepiemēro tarifa kvotas.

3. pants

Vispārīgie noteikumi

1.   Rūpnieciski audzētu lašu, uz kuriem attiecas šī Regula, izcelsme jānosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem tiesību aktiem.

2.   Saskaņā ar 3. punktu, laižot Kopienā brīvā apgrozībā rūpnieciski audzētus lašus, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs, jāizpilda šādi nosacījumi:

| a) | izcelsmes sertifikāta uzrādīšana, kuru izsniegušas kompetentas valsts iestādes valstī, kura atbilst Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantā noteiktajiem nosacījumiem un |
| --- | --- |

a)

izcelsmes sertifikāta uzrādīšana, kuru izsniegušas kompetentas valsts iestādes valstī, kura atbilst Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantā noteiktajiem nosacījumiem un

| b) | produkts ticis transportēts tiešā veidā, atbilstoši 4. pantam, no šīs valsts uz Kopienu. |
| --- | --- |

b)

produkts ticis transportēts tiešā veidā, atbilstoši 4. pantam, no šīs valsts uz Kopienu.

3.   2. punkta a) daļā minētais izcelsmes sertifikāts netiek pieprasīts rūpnieciski audzētu lašu importam, ja uz to attiecas izcelsmes apliecinājums, kas izsniegts vai sastādīts saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri pieņemti, lai pretendētu uz atvieglotiem tarifiem.

4.   Izcelsmes apliecinājumu akceptē tikai tad, ja rūpnieciski audzētie laši atbilst Kopienā spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajiem izcelsmes noteikšanas kritērijiem.

4. pants

Tiešā transportēšana

1.   Par produktiem, kas tieši no trešās valsts transportēti uz Kopienu, jāuzskata:

| a) | produkti, kuri transportēti, nešķērsojot jebkuras trešās valsts teritoriju; |
| --- | --- |

a)

produkti, kuri transportēti, nešķērsojot jebkuras trešās valsts teritoriju;

| b) | produkti, kuri transportēti, šķērsojot vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kas nav izcelsmes valsts, ar vai bez pārkraušanas vai īslaicīgas uzglabāšanas noliktavās šajās valstīs ar noteikumu, ka šāda šķērsošana ir attaisnojama ģeogrāfisku iemeslu dēļ vai vienīgi, ņemot vērā transporta prasības, un ar noteikumu, ka šie produkti:






  — | palikuši muitas pārraudzībā tranzīta vai uzglabāšanas valstī vai valstīs, |
| --- | --- | --- |

b)

produkti, kuri transportēti, šķērsojot vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kas nav izcelsmes valsts, ar vai bez pārkraušanas vai īslaicīgas uzglabāšanas noliktavās šajās valstīs ar noteikumu, ka šāda šķērsošana ir attaisnojama ģeogrāfisku iemeslu dēļ vai vienīgi, ņemot vērā transporta prasības, un ar noteikumu, ka šie produkti:

—

palikuši muitas pārraudzībā tranzīta vai uzglabāšanas valstī vai valstīs,

| — | nav laisti tirdzniecībā vai patēriņā šajās valstīs, un |
| --- | --- |

—

nav laisti tirdzniecībā vai patēriņā šajās valstīs, un

| — | nav bijuši pakļauti citām darbībām, izņemot izkraušanu un pārkraušanu. |
| --- | --- |

—

nav bijuši pakļauti citām darbībām, izņemot izkraušanu un pārkraušanu.

2.   Apliecinājums, ka ir izpildīti 1. punkta b) daļas nosacījumi, jāiesniedz Kopienas iestādēm. Šo apliecinājumu var sniegt vienā no turpmāk minēto dokumentu formām:

| a) | vienots transporta dokuments, kas izsniegts izcelsmes valstī un ietver tranzīta valsts vai valstu šķērsošanu; |
| --- | --- |

a)

vienots transporta dokuments, kas izsniegts izcelsmes valstī un ietver tranzīta valsts vai valstu šķērsošanu;

| b) | tranzīta valsts vai valstu muitas iestāžu izsniegts sertifikāts, kas ietver:






  — | precīzu preču aprakstu, |
| --- | --- | --- |

b)

tranzīta valsts vai valstu muitas iestāžu izsniegts sertifikāts, kas ietver:

—

precīzu preču aprakstu,

| — | to izkraušanas un pārkraušanas vai to iekraušanas vai pārkraušanas datumus, norādot izmantotās tilpnes. |
| --- | --- |

—

to izkraušanas un pārkraušanas vai to iekraušanas vai pārkraušanas datumus, norādot izmantotās tilpnes.

5. pants

Importa produkti nosūtīšanas procesā uz Kopienu

1.   Šī regula neatiecas uz produktiem, kas atrodas nosūtīšanas procesā uz Kopienu 2. punkta nozīmē.

2.   Produkti uzskatāmi par esošiem nosūtīšanas procesā uz Kopienu, ja tie:

| — | atstāj izcelsmes valsti pirms datuma, kad šo Regulu sāk piemērot, un |
| --- | --- |

—

atstāj izcelsmes valsti pirms datuma, kad šo Regulu sāk piemērot, un

| — | tiek nosūtīti no iekraušanas vietas izcelsmes valstī uz izkraušanas vietu Kopienā saskaņā ar derīgu transporta dokumentu, kas izsniegts pirms datuma, kad šo Regulu sāk piemērot. |
| --- | --- |

—

tiek nosūtīti no iekraušanas vietas izcelsmes valstī uz izkraušanas vietu Kopienā saskaņā ar derīgu transporta dokumentu, kas izsniegts pirms datuma, kad šo Regulu sāk piemērot.

3.   Iesaistītajām pusēm jāsagādā muitas iestādēm apliecinājums, ka ir izpildīti 2. punkta nosacījumi.

Tomēr iestādes var uzskatīt, ka produkti ir atstājuši izcelsmes valsti pirms datuma, kad Regulu sāk piemērot, ja ir iesniegts viens no šādiem dokumentiem:

| — | jūras pārvadājumu gadījumā – kravas zīme, kas apliecina, ka iekraušana notikusi pirms šī datuma, |
| --- | --- |

—

jūras pārvadājumu gadījumā – kravas zīme, kas apliecina, ka iekraušana notikusi pirms šī datuma,

| — | dzelzceļa pārvadājumu gadījumā – kravas pavadzīme, ja dzelzceļa iestādes izcelsmes valstī to apstiprinājušas pirms šī datuma, |
| --- | --- |

—

dzelzceļa pārvadājumu gadījumā – kravas pavadzīme, ja dzelzceļa iestādes izcelsmes valstī to apstiprinājušas pirms šī datuma,

| — | auto pārvadājumu gadījumā – CMR līgums par preču pārvadāšanu vai cits transporta dokuments, kas izsniegts izcelsmes valstī pirms šī datuma, |
| --- | --- |

—

auto pārvadājumu gadījumā – CMR līgums par preču pārvadāšanu vai cits transporta dokuments, kas izsniegts izcelsmes valstī pirms šī datuma,

| — | gaisa transporta gadījumā – gaisa kravas pavadzīme, kas norāda, ka aviolīnija pārņēmusi šos produktus pirms šī datuma. |
| --- | --- |

—

gaisa transporta gadījumā – gaisa kravas pavadzīme, kas norāda, ka aviolīnija pārņēmusi šos produktus pirms šī datuma.

6. pants

Dalībvalstīm un Komisijai cieši jāsadarbojas, lai nodrošinātu šīs Regulas izpildi.

7. pants

Šī direktīva stājas spēkā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un to piemēro līdz 2005. gada 6. februārim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 13. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 349, 31.12.1994., 53. lpp.

1

(2)  OV L 286, 11.11.2000., 1. lpp.

2

(3)  OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp.

3

(4)  OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.

4

(5)  OV C 58, 6.3.2004., 7. lpp.

5

(6)  Cenas pielāgotas, ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas

6

(7)  Pielāgots, ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas.

7

(8)  Importa CIF cenas, ieskaitot 2 % importa nodokli.

8

(9)  Norvēģijas Zivsaimniecības direktorāta statistikas pārskats 2002. g.

9

(10)  Ņemot vērā piejamo informāciju, jo par šo periodu nav pieejami ticami Eirostat dati.

10

(11)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

11

(12)  OV L 343, 31.12.2003., 1. lpp.

12

(13)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2344/2003 (OV L 346, 31.12.2003., 38 lpp.).

13

(14)  OV L 346, 31.12.2003., 38. lpp.

14

---

I. PIELIKUMS

| KN kods | TARIC kodi | Grupa | Izcelsme (1. un 2. grupai) | Tarifa kvota (1. un 2. grupai) tonnās (WFE) | Kārtas numurs – grupa 1 | Kārtas numurs – grupa 2 | Papildu nodoklis EUR par tonnu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupa 1 | Grupa 2 |
| ex 0302 12 00 | 0302120021 | 1 | Norvēġija | 163 997 | 90.780 | 90.788 | 522 | 722 |
| 0302120022 | 1 | Farēru salas | 22 230 | 90.694 | 90.695 | | |
| 0302120023 | 1 | Cita | 20 108 | 90.077 | 90.078 | | |
| 0302120029 | 1 | | | | | | |
| 0302120039 | 1 | | | | | | |
| 0302120099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 11 00 | 0303110019 | 1 | | | | | | |
| 0303110099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190019 | 1 | | | | | | |
| 0303190099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220021 | 1 | | | | | | |
| 0303220022 | 1 | | | | | | |
| 0303220023 | 1 | | | | | | |
| 0303220029 | 1 | | | | | | |
| 0303220089 | 1 | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101321 | 2 | | | | | | |
| 0304101329 | 2 | | | | | | |
| 0304101399 | 2 | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201321 | 2 | | | | | | |
| 0304201329 | 2 | | | | | | |
| 0304201399 | 2 | | | | | | |

KN kods

TARIC kodi

Grupa

Izcelsme (1. un 2. grupai)

Tarifa kvota (1. un 2. grupai) tonnās (WFE)

Kārtas numurs – grupa 1

Kārtas numurs – grupa 2

Papildu nodoklis EUR par tonnu

Grupa 1

Grupa 2

ex 0302 12 00

0302120021

1

Norvēġija

163 997

90.780

90.788

522

722

0302120022

1

Farēru salas

22 230

90.694

90.695

0302120023

1

Cita

20 108

90.077

90.078

0302120029

1

0302120039

1

0302120099

1

ex 0303 11 00

0303110019

1

0303110099

1

ex 0303 19 00

0303190019

1

0303190099

1

ex 0303 22 00

0303220021

1

0303220022

1

0303220023

1

0303220029

1

0303220089

1

ex 0304 10 13

0304101321

2

0304101329

2

0304101399

2

ex 0304 20 13

0304201321

2

0304201329

2

0304201399

2

---

II. PIELIKUMS

Jaunattīstības valstu saraksts – valstis, kuras izslēgtas no pasākumu piemērošanas, jo tās eksportē mazāk kā 3 % no Kopienas importa.

Apvienotie Arābu Emirāti, Afganistāna, Antigva un Barbuda, Angola, Argentīna, ASV Samoa, Angilja, Antarktika, Aruba, Barbadosa, Bangladeša, Burkinafaso, Bahreina, Burundi, Benina, Bruneja, Bolīvija, Brazīlija, Bahamu salas, Butāna, Botsvāna, Beliza, Bermudu salas, Buvē sala, Britu Virdžīnu salas, Britu Indijas Okeāna teritorija, Kongo Republika, Centrālāfrikas Republika, Kongo, Kotdivuāra, Čīle, Kamerūna, Čada, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Kaboverde, Kaimanu salas, Ziemassvētku salas, Kokosu salas (vai Kīlinga salas), Kuka salas, Džibutija, Dominika, Dominikānas republika, Alžīrija, Ekvadora, Ēģipte, Eritreja, Etiopija, Fidži, Mikronēzija, Folklenda salas, Franču Polinēzija, Franču dienvidu teritorijas, Gabona, Grenāda, Gana, Gambija, Gvineja, Ekvatoriālā Gvineja, Gvatemala, Gvineja-Bisava, Gibraltāra, Guama, Hondurasa, Honkonga, Haiti, Hērda sala un Makdonalda salas, Indonēzija, Indija, Irāka, Irāna (Islama Republika), Jamaika, Jordāna, Kenija, Kambodža, Kiribati, Komorosa, Sentkitsa un Nevisa, Kuveita, Laosas Tautas Demokrātiskā Republika, Libāna, Sentlūsija, Šrilanka, Libērija, Lesoto, Lībijas Arābu Džmahirija, Maroka, Madagaskara, Māršala salas, Mali, Mjanma, Mongolija, Mauritānija, Maurīcija, Maldīvu salas, Malāvija, Meksika, Malaizija, Mozambika, Makao, Majota, Montserrata, Namībija, Nigērija, Nikaragva, Nepāla, Nauru, Nīderlandes Antiļu salas, Jaunkaledonija un atkarīgās teritorijas, Niue sala, Norfolkas sala, Ziemeļu Marianas salas, Omāna, Panama, Peru, Papua-Jaungvineja, Ķīnas Tautas Republika, Filipīnas, Pakistāna, Palau, Paragvaja, Pitkērna salas, Katara, Ruanda, Samoa, Saūda Arābija, Zālamana salas, Seišeļu salas, Sudāna, Sjeraleone, Senegāla, Somālija, Surinama, Santome un Prinsipi, Salvadora, Sīrijas Arābu Republika, Svazilenda, Dienviddžordžija un Sendviču salas, Sv. Helēnas sala un piederīgās teritorijas, Senpjēras un Mikelonas teritoriālā kopiena, Togo, Tunisija, Tonga, Austrumtimora, Trinidāda un Tobago, Tuvalu, Tanzānija (Savienotā Republika), Taipeja, Tokelau, Tērksas un Kaikosas salas, ASV mazās aizjūras teritorijas, Uganda, Urugvaja, Sentvinsenta un Grenadīnas, Venecuēla, Vjetnama, Vanuatu, ASV Virdžīnijas salas, Voilsa un Futuna salu teritorija, Jemena, Dienvidāfrika, Zambija and Zimbabve.

---

| 14.8.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1448/2004

(2004. gada 13. augusts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2771/1999, kura nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz sviesta un krējuma tirgus intervenci

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopēju organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 2771/1999 (2) 21. pants nosaka, ka pārdošanā laistam intervences sviestam jāienāk uzglabāšanā pirms 2002. gada 1. aprīla. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 2771/1999 (2) 21. pants nosaka, ka pārdošanā laistam intervences sviestam jāienāk uzglabāšanā pirms 2002. gada 1. aprīla.

| (2) | Dotā situācija sviesta tirgū un sviesta daudzums intervences uzglabāšanā ir atbilstoši, ka sviestam, kas atrodas uzglabāšanā pirms 2002. gada 1. jūnija, jābūt pieejamam pārdošanai. |
| --- | --- |

(2)

Dotā situācija sviesta tirgū un sviesta daudzums intervences uzglabāšanā ir atbilstoši, ka sviestam, kas atrodas uzglabāšanā pirms 2002. gada 1. jūnija, jābūt pieejamam pārdošanai.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) 2771/1999 21. pantā datums “2002. gada 1. aprīlis” ir aizstāts ar datumu “2002. gada 1. jūnijs”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 13. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1236/2004 (OV L 235, 6.7.2004., 4. lpp.).

2

---

| 14.8.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1449/2004

(2004. gada 13. augusts),

ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1609/88, ar ko nosaka vēlāko laiku tāda sviesta ievietošanai glabāšanā, kurš pārdots saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3143/85 un (EK) Nr. 2571/97

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 1. pantu Komisijas 1997. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un atbalsta piešķiršanu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, ko paredzēts lietot mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (2), pārdodamais sviests jāievieto glabāšanā līdz noteiktam datumam. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 1. pantu Komisijas 1997. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un atbalsta piešķiršanu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, ko paredzēts lietot mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (2), pārdodamais sviests jāievieto glabāšanā līdz noteiktam datumam.

| (2) | Ņemot vērā rādītājus sviesta tirgū un pieejamos daudzumus, jāpārceļ datums, kas noteikts 1. pantā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1609/88 (3), attiecībā uz sviestu, kas minēts Regulā (EK) Nr. 2571/97. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā rādītājus sviesta tirgū un pieejamos daudzumus, jāpārceļ datums, kas noteikts 1. pantā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1609/88 (3), attiecībā uz sviestu, kas minēts Regulā (EK) Nr. 2571/97.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 1609/88 1. panta otrā daļa jāgroza šādi:

“Sviests, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2571/97 1. panta 1. punkta a) daļā, ir bijis jāievieto glabāšanā līdz 2002. gada 1. jūnijam.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 13. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 20.12.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 921/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 94. lpp.).

2

(3)  OV L 143, 10.6.1988., 23. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1714/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 103. lpp.).

3

---

| 14.8.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1450/2004

(2004. gada 13. augusts),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (1), un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā Nr. 1608/2003/EK noteikti īpaši pasākumi statistikas jomā, lai izstrādātu Kopienas zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistiku. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā Nr. 1608/2003/EK noteikti īpaši pasākumi statistikas jomā, lai izstrādātu Kopienas zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistiku.

| (2) | Ir jāpieņem pasākumi īpašu statistikas pasākumu īstenošanai atbilstīgi Lēmuma Nr. 1608/2003/EK 2. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Ir jāpieņem pasākumi īpašu statistikas pasākumu īstenošanai atbilstīgi Lēmuma Nr. 1608/2003/EK 2. pantam.

| (3) | Atsevišķajos statistikas pasākumos jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Lēmums Nr. 2367/2002/EK par Kopienas statistikas programmu no 2003. līdz 2007. gadam (2), kurā īpaši noteikta jauninājumu statistikas izstrādāšanas un pilnveidošanas darba programma laikposmam no 2003. līdz 2007. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Atsevišķajos statistikas pasākumos jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Lēmums Nr. 2367/2002/EK par Kopienas statistikas programmu no 2003. līdz 2007. gadam (2), kurā īpaši noteikta jauninājumu statistikas izstrādāšanas un pilnveidošanas darba programma laikposmam no 2003. līdz 2007. gadam.

| (4) | Ir jānodrošina Kopienas jauninājumu statistikas atbilstība citiem starptautiskiem standartiem, un tas nozīmē, ka jāņem vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un citu starptautisko organizāciju veiktais darbs. |
| --- | --- |

(4)

Ir jānodrošina Kopienas jauninājumu statistikas atbilstība citiem starptautiskiem standartiem, un tas nozīmē, ka jāņem vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un citu starptautisko organizāciju veiktais darbs.

| (5) | Īstenojot Lēmumu Nr. 1608/2003/EK un nosakot noteikumus par piekļuvi administratīviem avotiem un statistikas konfidencialitāti, jāņem vērā sistēma, kas paredzēta Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (3). |
| --- | --- |

(5)

Īstenojot Lēmumu Nr. 1608/2003/EK un nosakot noteikumus par piekļuvi administratīviem avotiem un statistikas konfidencialitāti, jāņem vērā sistēma, kas paredzēta Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (3).

| (6) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šajā regulā ir noteikti vajadzīgie pasākumi, lai īstenotu Lēmumu Nr. 1608/2003/EK attiecībā uz Kopienas jauninājumu statistiku.

2. pants

1.   Šī regula attiecas uz Kopienas jauninājumu statistiku. Šai statistikai vajadzīgo statistikas mainīgo lielumu saraksts, darbības un aptvertās nozares, rezultātu iedalījumi, biežums, datu sūtīšanas termiņi un pārejas posms ir tāds kā norādīts pielikumā.

2.   Pamatojoties uz secinājumiem ziņojumos, kas ir iesniegti Eiropas Parlamentam un Padomei atbilstīgi Lēmuma Nr. 1608/2003/EK 5. pantam, statistikas mainīgo saraktu, darbības un aptvertās nozares, rezultātu iedalījumus, biežumu, datu sūtīšanas termiņus un citus datus, kas norādīti šīs regulas pielikumā, regulāri var pārskatīt.

3. pants

Dalībvalstis iegūst vajadzīgos datus, izmantojot dažādu avotu kopumu, kombinējot izlases veida apsekojumus, administratīvus datu avotus vai citus datu avotus. Citiem datu avotiem kvalitātes vai statistiskā novērtējuma procedūru ziņā jābūt vismaz līdzvērtīgiem izlases veida apsekojumiem vai administratīviem datu avotiem.

4. pants

Kopienas jauninājumu statistika, kas uzskaitīta pielikumā, jābalsta uz saskaņotiem jēdzieniem un definīcijām, kas ir ietvertas Oslo rokasgrāmatas (ESAO metodiskās norādes datu vākšanai un interpretēšanai tehnoloģisko jauninājumu jomā) jaunākajā izdevumā. Dalībvalstis piemēro šos saskaņotos jēdzienus un definīcijas statistikai, kas paredzēta apkopošanai.

Ziņojumos, kas tiek iesniegti Eiropas Parlamentam un Padomei atbilstīgi Lēmuma Nr. 1608/2003/EK 5. pantam, jāietver norāde uz jēdzieniem un definīcijām un to piemērojumu.

5. pants

Dalībvalstis obligāti pārsūta Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam) saskaņā ar pielikumu apkopotu statistiku un brīvprātīgi pārsūta atsevišķos datu ierakstus, izmantojot standarta sūtīšanas formātu, ko sadarbībā ar dalībvalstīm nosaka Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs).

6. pants

Dalībvalstis un Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs) veic kvalitātes vērtējumu.

Dalībvalstis pēc Komisijas (Eiropas Kopienu Statistikas biroja) pieprasījuma sūta informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu šīs Regulas pielikumā noteiktās statistikas kvalitāti un izpildītu ziņojumu sniegšanas prasības, kas ir noteiktas Lēmuma Nr. 1608/2003/EK 5. pantā.

7. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 13. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 230, 16.9.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 358, 31.12.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

JAUNINĀJUMU STATISTIKA

1. iedaļa

Dalībvalstis apkopo šādu Kopienas jauninājumu statistiku:

| Kods | Nosaukums | Komentāri |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits | Absolūtā izteiksmē un % no visiem uzņēmumiem |
| 2 | To novatorisko uzņēmumu skaits, kas ieviesuši jaunus vai būtiski uzlabotus produktus, kas ir jauni tirgū | Absolūtā izteiksmē, % no visiem uzņēmumiem un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem |
| 3 | Apgrozījums, ko nodrošina jauninājumi saistībā ar jauniem vai būtiski uzlabotiem produktiem, kas ir jauni produkti tirgū | Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no jauninājumu jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma |
| 4 | Apgrozījums, ko nodrošina jauninājumi saistībā ar jauniem vai būtiski uzlabotiem produktiem, kas ir jauni produkti uzņēmumā, bet ne tirgū | Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no jauninājumu jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma |
| 5 | To jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir iesaistīti sadarbībā jauninājumu jomā | Absolūtā izteiksmē un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem |
| 6 | Izdevumi saistībā ar jauninājumiem | Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no jauninājumu jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma – pēc izvēles |
| 7 | To jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir norādījuši, ka jauninājumiem ir bijusi liela nozīme | Absolūtā izteiksmē un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem |
| 8 | To jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas attiecībā uz jauninājumiem ir norādījuši ārkārtīgi svarīgus informācijas avotus | Absolūtā izteiksmē un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem – pēc izvēles |
| 9 | To uzņēmumu skaits, kurus ietekmē būtiski apgrūtinoši faktori | Absolūtā izteiksmē, % no visiem uzņēmumiem un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem, kā arī % no visiem uzņēmumiem, kas jauninājumu jomā nav aktīvi |

Kods

Nosaukums

Komentāri

1

Jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits

Absolūtā izteiksmē un % no visiem uzņēmumiem

2

To novatorisko uzņēmumu skaits, kas ieviesuši jaunus vai būtiski uzlabotus produktus, kas ir jauni tirgū

Absolūtā izteiksmē, % no visiem uzņēmumiem un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem

3

Apgrozījums, ko nodrošina jauninājumi saistībā ar jauniem vai būtiski uzlabotiem produktiem, kas ir jauni produkti tirgū

Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no jauninājumu jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma

4

Apgrozījums, ko nodrošina jauninājumi saistībā ar jauniem vai būtiski uzlabotiem produktiem, kas ir jauni produkti uzņēmumā, bet ne tirgū

Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no jauninājumu jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma

5

To jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir iesaistīti sadarbībā jauninājumu jomā

Absolūtā izteiksmē un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem

6

Izdevumi saistībā ar jauninājumiem

Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no jauninājumu jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma – pēc izvēles

7

To jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir norādījuši, ka jauninājumiem ir bijusi liela nozīme

Absolūtā izteiksmē un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem

8

To jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas attiecībā uz jauninājumiem ir norādījuši ārkārtīgi svarīgus informācijas avotus

Absolūtā izteiksmē un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem – pēc izvēles

9

To uzņēmumu skaits, kurus ietekmē būtiski apgrūtinoši faktori

Absolūtā izteiksmē, % no visiem uzņēmumiem un % no visiem jauninājumu jomā aktīviem uzņēmumiem, kā arī % no visiem uzņēmumiem, kas jauninājumu jomā nav aktīvi

Bez iepriekš minētās statistikas dalībvalstis apkopo papildu statistiku (tostarp pašu dalībvalstu iedalījumus) saskaņā ar galvenajām jomām, kas ir minētas Oslo rokasgrāmatā. Lēmums par papildu statistiku tiks pieņemts ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

2. iedaļa

Jāaptver vismaz tie uzņēmumi, kas ietilpst NACE Rev. 1.1 sekcijās C, D, E, I, J, NACE Rev. 1.1 nodaļās 51, 72 un NACE Rev. 1.1 grupās 74.2 un 74.3.

3. iedaļa

Visi mainīgie jāziņo ik pēc četriem gadiem, izņemot mainīgos 1, 2, 3, 4 un 5, kas jāziņo ik pēc diviem gadiem.

4. iedaļa

Pirmais pārskata gads, par kuru jāapkopo statistika, ir 2004. kalendārais gads.

5. iedaļa

| 1. | Visi rezultāti ir jāiedala pēc ekonomiskās darbības (NACE Rev. 1.1) atbilstīgi sekcijām un šādām uzņēmumu lieluma kategorijām: 10–49 darbinieki, 50–249 darbinieki, vairāk kā 249 darbinieki. |
| --- | --- |

1.

Visi rezultāti ir jāiedala pēc ekonomiskās darbības (NACE Rev. 1.1) atbilstīgi sekcijām un šādām uzņēmumu lieluma kategorijām: 10–49 darbinieki, 50–249 darbinieki, vairāk kā 249 darbinieki.

| 2. | Visi rezultāti ir jāiedala arī pēc ekonomiskās darbības (NACE Rev. 1.1) atbilstīgi nodaļām. |
| --- | --- |

2.

Visi rezultāti ir jāiedala arī pēc ekonomiskās darbības (NACE Rev. 1.1) atbilstīgi nodaļām.

| 3. | Rezultāti attiecībā uz 5. mainīgo ir jāiedala atbilstīgi jauninājumu sadarbības veidam. Rezultāti attiecībā uz 7. mainīgo ir jāiedala atbilstīgi jauninājumu ietekmes veidam. Rezultāti attiecībā uz 8. mainīgo ir jāiedala atbilstīgi informācijas avotam. Rezultāti attiecībā uz 9. mainīgo ir jāiedala atbilstīgi apgrūtinošo faktoru veidam. Lēmums par šiem iedalījumiem tiks pieņemts ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.

Rezultāti attiecībā uz 5. mainīgo ir jāiedala atbilstīgi jauninājumu sadarbības veidam. Rezultāti attiecībā uz 7. mainīgo ir jāiedala atbilstīgi jauninājumu ietekmes veidam. Rezultāti attiecībā uz 8. mainīgo ir jāiedala atbilstīgi informācijas avotam. Rezultāti attiecībā uz 9. mainīgo ir jāiedala atbilstīgi apgrūtinošo faktoru veidam. Lēmums par šiem iedalījumiem tiks pieņemts ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

6. iedaļa

| 1. | Visi rezultāti jānosūta 18 mēnešu laikā pēc pārskata perioda kalendārā gada beigām. |
| --- | --- |

1.

Visi rezultāti jānosūta 18 mēnešu laikā pēc pārskata perioda kalendārā gada beigām.

| 2. | Dalībvalstis var brīvprātīgi sūtīt Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam) valstu jauninājumu apsekojumos iegūtos atsevišķos datu ierakstus, aptverot visas apsekotās statistikas vienības. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var brīvprātīgi sūtīt Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam) valstu jauninājumu apsekojumos iegūtos atsevišķos datu ierakstus, aptverot visas apsekotās statistikas vienības.

7. iedaļa

| 1. | Apsekojuma anketās, ko izmanto Kopienas jauninājumu apsekojumos, kurus veic ik pēc četriem gadiem sākot ar 2004. pārskata gadu, jāietver galvenās Oslo rokasgrāmatā izklāstītās jomas attiecībā uz jauninājumu novērtēšanu uzņēmumos. |
| --- | --- |

1.

Apsekojuma anketās, ko izmanto Kopienas jauninājumu apsekojumos, kurus veic ik pēc četriem gadiem sākot ar 2004. pārskata gadu, jāietver galvenās Oslo rokasgrāmatā izklāstītās jomas attiecībā uz jauninājumu novērtēšanu uzņēmumos.

| 2. | Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs) ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā metodiskus ieteikumus Kopienas jauninājumu apsekojumiem, lai apsekojumu rezultāti lielā mērā būtu saskaņoti. Šajos ieteikumos jāietver vismaz informācija par iedzīvotāju mērķa grupu, apsekojuma metodika (tostarp reģionālie aspekti), saskaņotā apsekojuma anketa, informācija par datu vākšanu, apstrādi un sūtīšanu, kā arī datu kvalitātes prasības. |
| --- | --- |

2.

Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs) ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā metodiskus ieteikumus Kopienas jauninājumu apsekojumiem, lai apsekojumu rezultāti lielā mērā būtu saskaņoti. Šajos ieteikumos jāietver vismaz informācija par iedzīvotāju mērķa grupu, apsekojuma metodika (tostarp reģionālie aspekti), saskaņotā apsekojuma anketa, informācija par datu vākšanu, apstrādi un sūtīšanu, kā arī datu kvalitātes prasības.

| 3. | Ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm metodiskos ieteikumus izstrādā arī citiem jauninājumu apsekojumiem, ko veic ik pēc četriem gadiem, sākot ar 2006. pārskata gadu. |
| --- | --- |

3.

Ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm metodiskos ieteikumus izstrādā arī citiem jauninājumu apsekojumiem, ko veic ik pēc četriem gadiem, sākot ar 2006. pārskata gadu.

| 4. | Dalībvalstis nodrošina Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam) vajadzīgo informāciju par valstu metodiku, kas tiek izmantota valstu jauninājumu statistikā. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstis nodrošina Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam) vajadzīgo informāciju par valstu metodiku, kas tiek izmantota valstu jauninājumu statistikā.

8. iedaļa

Tā kā valstu statistikas sistēmām vajadzīgi lieli pielāgojumi, Komisija var piešķirt dalībvalstīm atbrīvojumus attiecībā uz statistiku, kas jāapkopo pirmajā 2004. pārskata gadā. Papildu atbrīvojumi var tikt piešķirti attiecībā uz ekonomiskās darbības klasifikāciju atbilstīgi NACE Rev. 1.1 un/vai 2006. pārskata gada statistikas iedalījumu lieluma klasēm.

---

| 14.8.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1451/2004

(2004. gada 13. augusts),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2004. gada 16. augusta

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (4) | Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā.

| (5) | Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā.

| (6) | Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu, |
| --- | --- |

(6)

Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētie labības nozares ievedmuitas nodokļi ir noteikti šās Regulas I pielikumā, pamatojoties uz II pielikumā minēto informāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 16. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 13. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2004. gada 16. augusta

| KN kods | Preču nosaukums | Ievedmuita (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Augstas kvalitātes cietie kvieši | 0,00 |
| vidējas kvalitātes | 0,00 |
| zemas kvalitātes | 3,85 |
| 1001 90 91 | Parastas kviešu sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rudzi | 27,41 |
| 1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu | 54,93 |
| 1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas (2) | 54,93 |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai | 37,50 |

KN kods

Preču nosaukums

Ievedmuita (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Augstas kvalitātes cietie kvieši

0,00

vidējas kvalitātes

0,00

zemas kvalitātes

3,85

1001 90 91

Parastas kviešu sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu

0,00

1002 00 00

Rudzi

27,41

1005 10 90

Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu

54,93

1005 90 00

Kukurūza, izņemot sēklas (2)

54,93

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai

37,50

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.

---

II PIELIKUMS

Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi

laika posmam no 30.7.–12.8.2004

| 1. | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:











  Biržas kotējumi | Mineapole | Čikāga | Mineapole | Mineapole | Mineapole | Mineapole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | vidējā kvalitāte (1) | zema kvalitāte (2) | ASV mieži 2 |
| Kotējums (EUR/t) | 119,66 (3) | 71,88 | 150,69 (4) | 140,69 (4) | 120,69 (4) | 97,14 (4) |
| Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t) | — | 13,23 | — | | | — |
| Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t) | 12,93 | — | — | | | — |

1.

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Biržas kotējumi

Mineapole

Čikāga

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

vidējā kvalitāte (1)

zema kvalitāte (2)

ASV mieži 2

Kotējums (EUR/t)

119,66 (3)

71,88

150,69 (4)

140,69 (4)

120,69 (4)

97,14 (4)

Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t)

—

13,23

—

—

Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t)

12,93

—

—

—

| 2. | Frakts/izmaksas:
  Meksikas līcis–Roterdama 27,08 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 32,48 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Frakts/izmaksas:

Meksikas līcis–Roterdama 27,08 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 32,48 EUR/t.

| 3. | Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)

(2)  Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 2378/2002 3. pants)

(3)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)

(4)  FOB Dulūtai

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 14.8.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/39

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 19. jūlijs),

ar ko apstiprina Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai augu aizsardzības konvencijai, kura pārskatīta un apstiprināta ar FAO konferences 29. sesijas Rezolūciju Nr. 12/97 1997. gada novembrī

(2004/597/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Starptautisko augu aizsardzības konvenciju (še turpmāk “SAAK konvencija”) pieņēma FAO konferencē 1951. gadā, un tā stājās spēkā nākamajā gadā. Pēc tam to grozīja FAO konferencē 1979. gadā, un šie grozījumi stājās spēkā 1991. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Starptautisko augu aizsardzības konvenciju (še turpmāk “SAAK konvencija”) pieņēma FAO konferencē 1951. gadā, un tā stājās spēkā nākamajā gadā. Pēc tam to grozīja FAO konferencē 1979. gadā, un šie grozījumi stājās spēkā 1991. gadā.

| (2) | SAAK konvenciju pārskatīja 1997. gadā, lai to saskaņotu ar Urugvajas raunda Nobeiguma akta Nolīgumu par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu, lai nodrošinātu atbilstību jaunajai SAAK starptautisko standartu izstrādāšanas sistēmai un lai ļautu FAO dalīborganizācijām kļūt par tās līgumslēdzējām pusēm. Pārskatīto tekstu apstiprināja ar FAO konferences Rezolūciju Nr. 12/97 1997. gada novembrī. |
| --- | --- |

(2)

SAAK konvenciju pārskatīja 1997. gadā, lai to saskaņotu ar Urugvajas raunda Nobeiguma akta Nolīgumu par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu, lai nodrošinātu atbilstību jaunajai SAAK starptautisko standartu izstrādāšanas sistēmai un lai ļautu FAO dalīborganizācijām kļūt par tās līgumslēdzējām pusēm. Pārskatīto tekstu apstiprināja ar FAO konferences Rezolūciju Nr. 12/97 1997. gada novembrī.

| (3) | Pārskatītā teksta grozījumi stāsies spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad to būs pieņēmušas divas trešdaļas līgumslēdzēju pušu. No tās dienas Eiropas Kopiena būs tiesīga kļūt par SAAK konvencijas pusi. Pārskatīto tekstu pašlaik ir pieņēmušas 43 valstis, tostarp četras dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

Pārskatītā teksta grozījumi stāsies spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad to būs pieņēmušas divas trešdaļas līgumslēdzēju pušu. No tās dienas Eiropas Kopiena būs tiesīga kļūt par SAAK konvencijas pusi. Pārskatīto tekstu pašlaik ir pieņēmušas 43 valstis, tostarp četras dalībvalstis.

| (4) | Viens no SAAK konvencijas galvenajiem mērķiem ir nodrošināt “vienotu un efektīvu rīcību, lai novērstu augiem un augu produktiem kaitīgu organismu izplatīšanos un ieviešanos un lai veiktu piemērotus kontroles pasākumus attiecībā uz tiem”. |
| --- | --- |

(4)

Viens no SAAK konvencijas galvenajiem mērķiem ir nodrošināt “vienotu un efektīvu rīcību, lai novērstu augiem un augu produktiem kaitīgu organismu izplatīšanos un ieviešanos un lai veiktu piemērotus kontroles pasākumus attiecībā uz tiem”.

| (5) | Kopienas kompetence slēgt starptautiskus nolīgumus vai līgumus vai pievienoties tiem ir gan skaidri noteikta Līgumā, gan var izrietēt arī no citiem Līguma noteikumiem un tiesību aktiem, ko Kopienas iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Kopienas kompetence slēgt starptautiskus nolīgumus vai līgumus vai pievienoties tiem ir gan skaidri noteikta Līgumā, gan var izrietēt arī no citiem Līguma noteikumiem un tiesību aktiem, ko Kopienas iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar šiem noteikumiem.

| (6) | Uz SAAK konvencijas priekšmetu attiecas arī šajā jomā esošie Kopienas noteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Uz SAAK konvencijas priekšmetu attiecas arī šajā jomā esošie Kopienas noteikumi.

| (7) | Tādējādi SAAK konvencijas priekšmets attiecas gan uz Kopienu, gan uz dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi SAAK konvencijas priekšmets attiecas gan uz Kopienu, gan uz dalībvalstīm.

| (8) | Kopienai būtu jāpievienojas SAAK konvencijai attiecībā uz tām jomām, kas ir Kopienas kompetencē. |
| --- | --- |

(8)

Kopienai būtu jāpievienojas SAAK konvencijai attiecībā uz tām jomām, kas ir Kopienas kompetencē.

| (9) | Padomes priekšsēdētājs būtu jāpilnvaro deponēt Kopienas pievienošanās dokumentu, |
| --- | --- |

(9)

Padomes priekšsēdētājs būtu jāpilnvaro deponēt Kopienas pievienošanās dokumentu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

1.   Eiropas Kopiena iesniedz lūgumu par pievienošanos Starptautiskajai augu aizsardzības konvencijai attiecībā uz tām jomām, kas ir Kopienas kompetencē.

2.   SAAK konvencijas pārskatītais teksts, kas 1997. gada novembrī apstiprināts ar FAO konferences 29. sesijas Rezolūciju Nr. 12/97, ir izklāstīts I pielikumā.

2. pants

1.   Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro deponēt pievienošanās dokumentu ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (še turpmāk “FAO”) ģenerāldirektoram.

2.   Šā lēmuma II pielikumā izklāstītā deklarācija jāiekļauj pievienošanās dokumentā.

Briselē, 2004. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

---

(1)  Atzinums sniegts 2003. gada 8. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

---

I PIELIKUMS

INTERNATIONAL PLANT PROTECTION CONVENTION

New revised text approved by Resolution 12/97 of the 29th Session of the FAO Conference in November 1997

The Contracting Parties,

| — | recognising the necessity for international cooperation in controlling pests of plants and plant products and in preventing their international spread, and especially their introduction into endangered areas, |
| --- | --- |

—

recognising the necessity for international cooperation in controlling pests of plants and plant products and in preventing their international spread, and especially their introduction into endangered areas,

| — | recognising that phytosanitary measures should be technically justified, transparent and should not be applied in such a way as to constitute either a means of arbitrary or unjustified discrimination or a disguised restriction, particularly on international trade, |
| --- | --- |

—

recognising that phytosanitary measures should be technically justified, transparent and should not be applied in such a way as to constitute either a means of arbitrary or unjustified discrimination or a disguised restriction, particularly on international trade,

| — | desiring to ensure close coordination of measures directed to these ends, |
| --- | --- |

—

desiring to ensure close coordination of measures directed to these ends,

| — | desiring to provide a framework for the development and application of harmonised phytosanitary measures and the elaboration of international standards to that effect, |
| --- | --- |

—

desiring to provide a framework for the development and application of harmonised phytosanitary measures and the elaboration of international standards to that effect,

| — | taking into account internationally approved principles governing the protection of plant, human and animal health, and the environment, and |
| --- | --- |

—

taking into account internationally approved principles governing the protection of plant, human and animal health, and the environment, and

| — | noting the agreements concluded as a result of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, including the Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures, |
| --- | --- |

—

noting the agreements concluded as a result of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, including the Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures,

HAVE AGREED AS FOLLOWS:

Article I

Purpose and responsibility

1.   With the purpose of securing common and effective action to prevent the spread and introduction of pests of plants and plant products, and to promote appropriate measures for their control, the Contracting Parties undertake to adopt the legislative, technical and administrative measures specified in this Convention and in supplementary agreements pursuant to Article XVI.

2.   Each Contracting Party shall assume responsibility, without prejudice to obligations assumed under other international agreements, for the fulfilment within its territories of all requirements under this Convention.

3.   The division of responsibilities for the fulfilment of the requirements of this Convention between Member Organisations of FAO and their Member States that are Contracting Parties shall be in accordance with their respective competencies.

4.   Where appropriate, the provisions of this Convention may be deemed by Contracting Parties to extend, in addition to plants and plant products, to storage places, packaging, conveyances, containers, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading plant pests, particularly where international transportation is involved.

Article II

Use of terms

1.   For the purpose of this Convention, the following terms shall have the meanings hereunder assigned to them:

‘Area of low pest prevalence’— an area, whether all of a country, part of a country, or all or parts of several countries, as identified by the competent authorities, in which a specific pest occurs at low levels and which is subject to effective surveillance, control or eradication measures;

‘Commission’— the Commission on Phytosanitary Measures established under Article XI;

‘Endangered area’— an area where ecological factors favour the establishment of a pest whose presence in the area will result in economically important loss;

‘Establishment’— perpetuation, for the foreseeable future, of a pest within an area after entry;

‘Harmonised phytosanitary measures’— phytosanitary measures established by Contracting Parties based on international standards;

‘International standards’— international standards established in accordance with Article X, paragraphs 1 and 2;

‘Introduction’— the entry of a pest resulting in its establishment;

‘Pest’— any species, strain or biotype of plant, animal or pathogenic agent injurious to plants or plant products;

‘Pest risk analysis’— the process of evaluating biological or other scientific and economic evidence to determine whether a pest should be regulated and the strength of any phytosanitary measures to be taken against it;

‘Phytosanitary measure’— any legislation, regulation or official procedure having the purpose to prevent the introduction and/or spread of pests;

‘Plant products’— unmanufactured material of plant origin (including grain) and those manufactured products that, by their nature or that of their processing, may create a risk for the introduction and spread of pests;

‘Plants’— living plants and parts thereof, including seeds and germplasm;

‘Quarantine pest’— a pest of potential economic importance to the area endangered thereby and not yet present there, or present but not widely distributed and being officially controlled;

‘Regional standards’— standards established by a regional plant protection organisation for the guidance of the members of that organisation;

‘Regulated article’— any plant, plant product, storage place, packaging, conveyance, container, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading pests, deemed to require phytosanitary measures, particularly where international transportation is involved;

‘Regulated non-quarantine pest’— a non-quarantine pest whose presence in plants for planting affects the intended use of those plants with an economically unacceptable impact and which is therefore regulated within the territory of the importing Contracting Party;

‘Regulated pest’— a quarantine pest or a regulated non-quarantine pest;

‘Secretary’— Secretary of the Commission appointed pursuant to Article XII;

‘Technically justified’— justified on the basis of conclusions reached by using an appropriate pest risk analysis or, where applicable, another comparable examination and evaluation of available scientific information.

2.   The definitions set forth in this Article, being limited to the application of this Convention, shall not be deemed to affect definitions established under domestic laws or regulations of Contracting Parties.

Article III

Relationship with other international agreements

Nothing in this Convention shall affect the rights and obligations of the Contracting Parties under relevant international agreements.

Article IV

General provisions relating to the organisational arrangements for national plant protection

1.   Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for an official national plant protection organisation with the main responsibilities set out in this Article.

2.   The responsibilities of an official national plant protection organisation shall include the following:

| (a) | the issuance of certificates relating to the phytosanitary regulations of the importing Contracting Party for consignments of plants, plant products and other regulated articles; |
| --- | --- |

(a)

the issuance of certificates relating to the phytosanitary regulations of the importing Contracting Party for consignments of plants, plant products and other regulated articles;

| (b) | the surveillance of growing plants, including both areas under cultivation (inter alia fields, plantations, nurseries, gardens, greenhouses and laboratories) and wild flora, and of plants and plant products in storage or in transportation, particularly with the object of reporting the occurrence, outbreak and spread of pests, and of controlling those pests, including the reporting referred to under Article VIII paragraph 1(a); |
| --- | --- |

(b)

the surveillance of growing plants, including both areas under cultivation (inter alia fields, plantations, nurseries, gardens, greenhouses and laboratories) and wild flora, and of plants and plant products in storage or in transportation, particularly with the object of reporting the occurrence, outbreak and spread of pests, and of controlling those pests, including the reporting referred to under Article VIII paragraph 1(a);

| (c) | the inspection of consignments of plants and plant products moving in international traffic and, where appropriate, the inspection of other regulated articles, particularly with the object of preventing the introduction and/or spread of pests; |
| --- | --- |

(c)

the inspection of consignments of plants and plant products moving in international traffic and, where appropriate, the inspection of other regulated articles, particularly with the object of preventing the introduction and/or spread of pests;

| (d) | the disinfestation or disinfection of consignments of plants, plant products and other regulated articles moving in international traffic, to meet phytosanitary requirements; |
| --- | --- |

(d)

the disinfestation or disinfection of consignments of plants, plant products and other regulated articles moving in international traffic, to meet phytosanitary requirements;

| (e) | the protection of endangered areas and the designation, maintenance and surveillance of pest-free areas and areas of low pest prevalence; |
| --- | --- |

(e)

the protection of endangered areas and the designation, maintenance and surveillance of pest-free areas and areas of low pest prevalence;

| (f) | the conduct of pest risk analyses; |
| --- | --- |

(f)

the conduct of pest risk analyses;

| (g) | to ensure through appropriate procedures that the phytosanitary security of consignments after certification regarding composition, substitution and reinfestation is maintained prior to export; and |
| --- | --- |

(g)

to ensure through appropriate procedures that the phytosanitary security of consignments after certification regarding composition, substitution and reinfestation is maintained prior to export; and

| (h) | training and development of staff. |
| --- | --- |

(h)

training and development of staff.

3.   Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for the following:

| (a) | the distribution of information within the territory of the Contracting Party regarding regulated pests and the means of their prevention and control; |
| --- | --- |

(a)

the distribution of information within the territory of the Contracting Party regarding regulated pests and the means of their prevention and control;

| (b) | research and investigation in the field of plant protection; |
| --- | --- |

(b)

research and investigation in the field of plant protection;

| (c) | the issuance of phytosanitary regulations; and |
| --- | --- |

(c)

the issuance of phytosanitary regulations; and

| (d) | the performance of such other functions as may be required for the implementation of this Convention. |
| --- | --- |

(d)

the performance of such other functions as may be required for the implementation of this Convention.

4.   Each Contracting Party shall submit a description of its official national plant protection organisation and of changes in such organisation to the Secretary. A Contracting Party shall provide a description of its organisational arrangements for plant protection to another Contracting Party, upon request.

Article V

Phytosanitary certification

1.   Each Contracting Party shall make arrangements for phytosanitary certification, with the objective of ensuring that exported plants, plant products and other regulated articles and consignments thereof are in conformity with the certifying statement to be made pursuant to paragraph 2(b) of this Article.

2.   Each Contracting Party shall make arrangements for the issuance of phytosanitary certificates in conformity with the following provisions:

| (a) | Inspection and other related activities leading to issuance of phytosanitary certificates shall be carried out only by or under the authority of the official national plant protection organisation. The issuance of phytosanitary certificates shall be carried out by public officers who are technically qualified and duly authorised by the official national plant protection organisation to act on its behalf and under its control with such knowledge and information available to those officers that the authorities of importing Contracting Parties may accept the phytosanitary certificates with confidence as dependable documents. |
| --- | --- |

(a)

Inspection and other related activities leading to issuance of phytosanitary certificates shall be carried out only by or under the authority of the official national plant protection organisation. The issuance of phytosanitary certificates shall be carried out by public officers who are technically qualified and duly authorised by the official national plant protection organisation to act on its behalf and under its control with such knowledge and information available to those officers that the authorities of importing Contracting Parties may accept the phytosanitary certificates with confidence as dependable documents.

| (b) | Phytosanitary certificates, or their electronic equivalent where accepted by the importing Contracting Party concerned, shall be as worded in the models set out in the Annex to this Convention. These certificates should be completed and issued taking into account relevant international standards. |
| --- | --- |

(b)

Phytosanitary certificates, or their electronic equivalent where accepted by the importing Contracting Party concerned, shall be as worded in the models set out in the Annex to this Convention. These certificates should be completed and issued taking into account relevant international standards.

| (c) | Uncertified alterations or erasures shall invalidate the certificates. |
| --- | --- |

(c)

Uncertified alterations or erasures shall invalidate the certificates.

3.   Each Contracting Party undertakes not to require consignments of plants or plant products or other regulated articles imported into its territories to be accompanied by phytosanitary certificates inconsistent with the models set out in the Annex to this Convention. Any requirements for additional declarations shall be limited to those technically justified.

Article VI

Regulated pests

1.   Contracting Parties may require phytosanitary measures for quarantine pests and regulated non-quarantine pests, provided that such measures are:

| (a) | no more stringent than measures applied to the same pests, if present within the territory of the importing Contracting Party; and |
| --- | --- |

(a)

no more stringent than measures applied to the same pests, if present within the territory of the importing Contracting Party; and

| (b) | limited to what is necessary to protect plant health and/or safeguard the intended use and can be technically justified by the Contracting Party concerned. |
| --- | --- |

(b)

limited to what is necessary to protect plant health and/or safeguard the intended use and can be technically justified by the Contracting Party concerned.

2.   Contracting Parties shall not require phytosanitary measures for non-regulated pests.

Article VII

Requirements in relation to imports

1.   With the aim of preventing the introduction and/or spread of regulated pests into their territories, Contracting Parties shall have sovereign authority to regulate, in accordance with applicable international agreements, the entry of plants and plant products and other regulated articles and, to this end, may:

| (a) | prescribe and adopt phytosanitary measures concerning the importation of plants, plant products and other regulated articles, including, for example, inspection, prohibition on importation, and treatment; |
| --- | --- |

(a)

prescribe and adopt phytosanitary measures concerning the importation of plants, plant products and other regulated articles, including, for example, inspection, prohibition on importation, and treatment;

| (b) | refuse entry or detain, or require treatment, destruction or removal from the territory of the Contracting Party, of plants, plant products and other regulated articles or consignments thereof that do not comply with the phytosanitary measures prescribed or adopted under subparagraph (a); |
| --- | --- |

(b)

refuse entry or detain, or require treatment, destruction or removal from the territory of the Contracting Party, of plants, plant products and other regulated articles or consignments thereof that do not comply with the phytosanitary measures prescribed or adopted under subparagraph (a);

| (c) | prohibit or restrict the movement of regulated pests into their territories; |
| --- | --- |

(c)

prohibit or restrict the movement of regulated pests into their territories;

| (d) | prohibit or restrict the movement of biological control agents and other organisms of phytosanitary concern claimed to be beneficial into their territories. |
| --- | --- |

(d)

prohibit or restrict the movement of biological control agents and other organisms of phytosanitary concern claimed to be beneficial into their territories.

2.   In order to minimise interference with international trade, each Contracting Party, in exercising its authority under paragraph 1 of this Article, undertakes to act in conformity with the following:

| (a) | Contracting Parties shall not, under their phytosanitary legislation, take any of the measures specified in paragraph 1 of this Article unless such measures are made necessary by phytosanitary considerations and are technically justified. |
| --- | --- |

(a)

Contracting Parties shall not, under their phytosanitary legislation, take any of the measures specified in paragraph 1 of this Article unless such measures are made necessary by phytosanitary considerations and are technically justified.

| (b) | Contracting Parties shall, immediately upon their adoption, publish and transmit phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions to any Contracting Party or parties that they believe may be directly affected by such measures. |
| --- | --- |

(b)

Contracting Parties shall, immediately upon their adoption, publish and transmit phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions to any Contracting Party or parties that they believe may be directly affected by such measures.

| (c) | Contracting Parties shall, on request, make available to any Contracting Party the rationale for phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions. |
| --- | --- |

(c)

Contracting Parties shall, on request, make available to any Contracting Party the rationale for phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions.

| (d) | If a Contracting Party requires consignments of particular plants or plant products to be imported only through specified points of entry, such points shall be so selected as not to unnecessarily impede international trade. The Contracting Party shall publish a list of such points of entry and communicate it to the Secretary, any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member, all Contracting Parties which the Contracting Party believes to be directly affected, and other Contracting Parties upon request. Such restrictions on points of entry shall not be made unless the plants, plant products or other regulated articles concerned are required to be accompanied by phytosanitary certificates or to be submitted to inspection or treatment. |
| --- | --- |

(d)

If a Contracting Party requires consignments of particular plants or plant products to be imported only through specified points of entry, such points shall be so selected as not to unnecessarily impede international trade. The Contracting Party shall publish a list of such points of entry and communicate it to the Secretary, any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member, all Contracting Parties which the Contracting Party believes to be directly affected, and other Contracting Parties upon request. Such restrictions on points of entry shall not be made unless the plants, plant products or other regulated articles concerned are required to be accompanied by phytosanitary certificates or to be submitted to inspection or treatment.

| (e) | Any inspection or other phytosanitary procedure required by the plant protection organisation of a Contracting Party for a consignment of plants, plant products or other regulated articles offered for importation, shall take place as promptly as possible with due regard to their perishability. |
| --- | --- |

(e)

Any inspection or other phytosanitary procedure required by the plant protection organisation of a Contracting Party for a consignment of plants, plant products or other regulated articles offered for importation, shall take place as promptly as possible with due regard to their perishability.

| (f) | Importing Contracting Parties shall, as soon as possible, inform the exporting Contracting Party concerned or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, of significant instances of non-compliance with phytosanitary certification. The exporting Contracting Party or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, should investigate and, on request, report the result of its investigation to the importing Contracting Party concerned. |
| --- | --- |

(f)

Importing Contracting Parties shall, as soon as possible, inform the exporting Contracting Party concerned or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, of significant instances of non-compliance with phytosanitary certification. The exporting Contracting Party or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, should investigate and, on request, report the result of its investigation to the importing Contracting Party concerned.

| (g) | Contracting Parties shall institute only phytosanitary measures that are technically justified, consistent with the pest risk involved and represent the least restrictive measures available, and result in the minimum impediment to the international movement of people, commodities and conveyances. |
| --- | --- |

(g)

Contracting Parties shall institute only phytosanitary measures that are technically justified, consistent with the pest risk involved and represent the least restrictive measures available, and result in the minimum impediment to the international movement of people, commodities and conveyances.

| (h) | Contracting Parties shall, as conditions change, and as new facts become available, ensure that phytosanitary measures are promptly modified or removed if found to be unnecessary. |
| --- | --- |

(h)

Contracting Parties shall, as conditions change, and as new facts become available, ensure that phytosanitary measures are promptly modified or removed if found to be unnecessary.

| (i) | Contracting Parties shall, to the best of their ability, establish and update lists of regulated pests, using scientific names, and make such lists available to the Secretary, to regional plant protection organisations of which they are members and, on request, to other Contracting Parties. |
| --- | --- |

(i)

Contracting Parties shall, to the best of their ability, establish and update lists of regulated pests, using scientific names, and make such lists available to the Secretary, to regional plant protection organisations of which they are members and, on request, to other Contracting Parties.

| (j) | Contracting Parties shall, to the best of their ability, conduct surveillance for pests and develop and maintain adequate information on pest status in order to support categorisation of pests, and for the development of appropriate phytosanitary measures. This information shall be made available to Contracting Parties, on request. |
| --- | --- |

(j)

Contracting Parties shall, to the best of their ability, conduct surveillance for pests and develop and maintain adequate information on pest status in order to support categorisation of pests, and for the development of appropriate phytosanitary measures. This information shall be made available to Contracting Parties, on request.

3.   A Contracting Party may apply measures specified in this Article to pests which may not be capable of establishment in its territories but, if they gained entry, cause economic damage. Measures taken against these pests must be technically justified.

4.   Contracting Parties may apply measures specified in this Article to consignments in transit through their territories only where such measures are technically justified and necessary to prevent the introduction and/or spread of pests.

5.   Nothing in this Article shall prevent importing Contracting Parties from making special provision, subject to adequate safeguards, for the importation, for the purpose of scientific research, education, or other specific use, of plants and plant products and other regulated articles, and of plant pests.

6.   Nothing in this Article shall prevent any Contracting Party from taking appropriate emergency action on the detection of a pest posing a potential threat to its territories or the report of such a detection. Any such action shall be evaluated as soon as possible to ensure that its continuance is justified. The action taken shall be immediately reported to Contracting Parties concerned, the Secretary, and any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member.

Article VIII

International cooperation

1.   The Contracting Parties shall cooperate with one another to the fullest practicable extent in achieving the aims of this Convention, and shall in particular:

| (a) | cooperate in the exchange of information on plant pests, particularly the reporting of the occurrence, outbreak or spread of pests that may be of immediate or potential danger, in accordance with such procedures as may be established by the Commission; |
| --- | --- |

(a)

cooperate in the exchange of information on plant pests, particularly the reporting of the occurrence, outbreak or spread of pests that may be of immediate or potential danger, in accordance with such procedures as may be established by the Commission;

| (b) | participate, in so far as is practicable, in any special campaigns for combating pests that may seriously threaten crop production and need international action to meet the emergencies; and |
| --- | --- |

(b)

participate, in so far as is practicable, in any special campaigns for combating pests that may seriously threaten crop production and need international action to meet the emergencies; and

| (c) | cooperate, to the extent practicable, in providing technical and biological information necessary for pest risk analysis. |
| --- | --- |

(c)

cooperate, to the extent practicable, in providing technical and biological information necessary for pest risk analysis.

2.   Each Contracting Party shall designate a contact point for the exchange of information connected with the implementation of this Convention.

Article IX

Regional plant protection organisations

1.   The Contracting Parties undertake to cooperate with one another in establishing regional plant protection organisations in appropriate areas.

2.   The regional plant protection organisations shall function as the coordinating bodies in the areas covered, shall participate in various activities to achieve the objectives of this Convention and, where appropriate, shall gather and disseminate information.

3.   The regional plant protection organisations shall cooperate with the Secretary in achieving the objectives of the Convention and, where appropriate, cooperate with the Secretary and the Commission in developing international standards.

4.   The Secretary will convene regular Technical Consultations of representatives of regional plant protection organisations to:

| (a) | promote the development and use of relevant international standards for phytosanitary measures; and |
| --- | --- |

(a)

promote the development and use of relevant international standards for phytosanitary measures; and

| (b) | encourage inter-regional cooperation in promoting harmonised phytosanitary measures for controlling pests and in preventing their spread and/or introduction. |
| --- | --- |

(b)

encourage inter-regional cooperation in promoting harmonised phytosanitary measures for controlling pests and in preventing their spread and/or introduction.

Article X

Standards

1.   The Contracting Parties agree to cooperate in the development of international standards in accordance with the procedures adopted by the Commission.

2.   International standards shall be adopted by the Commission.

3.   Regional standards should be consistent with the principles of this Convention; such standards may be deposited with the Commission for consideration as candidates for international standards for phytosanitary measures if more broadly applicable.

4.   Contracting Parties should take into account, as appropriate, international standards when undertaking activities related to this Convention.

Article XI

Commission on Phytosanitary Measures

1.   Contracting Parties agree to establish the Commission on Phytosanitary Measures within the framework of the Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO).

2.   The functions of the Commission shall be to promote the full implementation of the objectives of the Convention and, in particular, to:

| (a) | review the state of plant protection in the world and the need for action to control the international spread of pests and their introduction into endangered areas; |
| --- | --- |

(a)

review the state of plant protection in the world and the need for action to control the international spread of pests and their introduction into endangered areas;

| (b) | establish and keep under review the necessary institutional arrangements and procedures for the development and adoption of international standards, and to adopt international standards; |
| --- | --- |

(b)

establish and keep under review the necessary institutional arrangements and procedures for the development and adoption of international standards, and to adopt international standards;

| (c) | establish rules and procedures for the resolution of disputes in accordance with Article XIII; |
| --- | --- |

(c)

establish rules and procedures for the resolution of disputes in accordance with Article XIII;

| (d) | establish such subsidiary bodies of the Commission as may be necessary for the proper implementation of its functions; |
| --- | --- |

(d)

establish such subsidiary bodies of the Commission as may be necessary for the proper implementation of its functions;

| (e) | adopt guidelines regarding the recognition of regional plant protection organisations; |
| --- | --- |

(e)

adopt guidelines regarding the recognition of regional plant protection organisations;

| (f) | establish cooperation with other relevant international organisations on matters covered by this Convention; |
| --- | --- |

(f)

establish cooperation with other relevant international organisations on matters covered by this Convention;

| (g) | adopt such recommendations for the implementation of the Convention as necessary; and |
| --- | --- |

(g)

adopt such recommendations for the implementation of the Convention as necessary; and

| (h) | perform such other functions as may be necessary to the fulfilment of the objectives of this Convention. |
| --- | --- |

(h)

perform such other functions as may be necessary to the fulfilment of the objectives of this Convention.

3.   Membership in the Commission shall be open to all Contracting Parties.

4.   Each Contracting Party may be represented at sessions of the Commission by a single delegate who may be accompanied by an alternate, and by experts and advisers. Alternates, experts and advisers may take part in the proceedings of the Commission but may not vote, except in the case of an alternate who is duly authorised to substitute for the delegate.

5.   The Contracting Parties shall make every effort to reach agreement on all matters by consensus. If all efforts to reach consensus have been exhausted and no agreement is reached, the decision shall, as a last resort, be taken by a two-thirds majority of the Contracting Parties present and voting.

6.   A Member Organisation of FAO that is a Contracting Party and the Member States of that Member Organisation that are Contracting Parties shall exercise their membership rights and fulfil their membership obligations in accordance, mutatis mutandis, with the Constitution and General Rules of FAO.

7.   The Commission may adopt and amend, as required, its own Rules of Procedure, which shall not be inconsistent with this Convention or with the Constitution of FAO.

8.   The Chairperson of the Commission shall convene an annual regular session of the Commission.

9.   Special sessions of the Commission shall be convened by the Chairperson of the Commission at the request of at least one-third of its members.

10.   The Commission shall elect its Chairperson and no more than two Vice-Chairpersons, each of whom shall serve for a term of two years.

Article XII

Secretariat

1.   The Secretary of the Commission shall be appointed by the Director-General of FAO.

2.   The Secretary shall be assisted by such secretariat staff as may be required.

3.   The Secretary shall be responsible for implementing the policies and activities of the Commission and carrying out such other functions as may be assigned to the Secretary by this Convention and shall report thereon to the Commission.

4.   The Secretary shall disseminate:

| (a) | international standards to all Contracting Parties within 60 days of adoption; |
| --- | --- |

(a)

international standards to all Contracting Parties within 60 days of adoption;

| (b) | to all Contracting Parties, lists of points of entry under Article VII paragraph 2(d) communicated by Contracting Parties; |
| --- | --- |

(b)

to all Contracting Parties, lists of points of entry under Article VII paragraph 2(d) communicated by Contracting Parties;

| (c) | lists of regulated pests whose entry is prohibited or referred to in Article VII paragraph 2(i) to all Contracting Parties and regional plant protection organisations; |
| --- | --- |

(c)

lists of regulated pests whose entry is prohibited or referred to in Article VII paragraph 2(i) to all Contracting Parties and regional plant protection organisations;

| (d) | information received from Contracting Parties on phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions referred to in Article VII paragraph 2(b), and descriptions of official national plant protection organisations referred to in Article IV paragraph 4. |
| --- | --- |

(d)

information received from Contracting Parties on phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions referred to in Article VII paragraph 2(b), and descriptions of official national plant protection organisations referred to in Article IV paragraph 4.

5.   The Secretary shall provide translations in the official languages of FAO of documentation for meetings of the Commission and international standards.

6.   The Secretary shall cooperate with regional plant protection organisations in achieving the aims of the Convention.

Article XIII

Settlement of disputes

1.   If there is any dispute regarding the interpretation or application of this Convention, or if a Contracting Party considers that any action by another Contracting Party is in conflict with the obligations of the latter under Articles V and VII of this Convention, especially regarding the basis of prohibiting or restricting the imports of plants, plant products or other regulated articles coming from its territories, the Contracting Parties concerned shall consult among themselves as soon as possible with a view to resolving the dispute.

2.   If the dispute cannot be resolved by the means referred to in paragraph 1, the Contracting Party or parties concerned may request the Director-General of FAO to appoint a committee of experts to consider the question in dispute, in accordance with rules and procedures that may be established by the Commission.

3.   This Committee shall include representatives designated by each Contracting Party concerned. The Committee shall consider the question in dispute, taking into account all documents and other forms of evidence submitted by the Contracting Parties concerned. The Committee shall prepare a report on the technical aspects of the dispute for the purpose of seeking its resolution. The preparation of the report and its approval shall be according to rules and procedures established by the Commission, and it shall be transmitted by the Director-General to the Contracting Parties concerned. The report may also be submitted, upon its request, to the competent body of the international organisation responsible for resolving trade disputes.

4.   The Contracting Parties agree that the recommendations of such a committee, while not binding in character, will become the basis for renewed consideration by the Contracting Parties concerned of the matter out of which the disagreement arose.

5.   The Contracting Parties concerned shall share the expenses of the experts.

6.   The provisions of this Article shall be complementary to and not in derogation of the dispute settlement procedures provided for in other international agreements dealing with trade matters.

Article XIV

Substitution of prior agreements

This Convention shall terminate and replace, between Contracting Parties, the International Convention respecting measures to be taken against the Phylloxera vastatrix of 3 November 1881, the additional Convention signed at Berne on 15 April 1889 and the International Convention for the Protection of Plants signed at Rome on 16 April 1929.

Article XV

Territorial application

1.   Any Contracting Party may at the time of ratification or adherence or at any time thereafter communicate to the Director-General of FAO a declaration that this Convention shall extend to all or any of the territories for the international relations of which it is responsible, and this Convention shall be applicable to all territories specified in the declaration as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.

2.   Any Contracting Party which has communicated to the Director-General of FAO a declaration in accordance with paragraph 1 of this Article may at any time communicate a further declaration modifying the scope of any former declaration or terminating the application of the provisions of the present Convention in respect of any territory. Such modification or termination shall take effect as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.

3.   The Director-General of FAO shall inform all Contracting Parties of any declaration received under this Article.

Article XVI

Supplementary agreements

1.   The Contracting Parties may, for the purpose of meeting special problems of plant protection which need particular attention or action, enter into supplementary agreements. Such agreements may be applicable to specific regions, to specific pests, to specific plants and plant products, to specific methods of international transportation of plants and plant products, or otherwise supplement the provisions of this Convention.

2.   Any such supplementary agreements shall come into force for each Contracting Party concerned after acceptance in accordance with the provisions of the supplementary agreements concerned.

3.   Supplementary agreements shall promote the intent of this Convention and shall conform to the principles and provisions of this Convention, as well as to the principles of transparency, non-discrimination and the avoidance of disguised restrictions, particularly on international trade.

Article XVII

Ratification and adherence

1.   This Convention shall be open for signature by all States until 1 May 1952 and shall be ratified at the earliest possible date. The instruments of ratification shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall give notice of the date of deposit to each of the signatory states.

2.   As soon as this Convention has come into force in accordance with Article XXII it shall be open for adherence by non-signatory States and Member Organisations of FAO. Adherence shall be effected by the deposit of an instrument of adherence with the Director-General of FAO, who shall notify all Contracting Parties.

3.   When a Member Organisation of FAO becomes a Contracting Party to this Convention, the Member Organisation shall, in accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, as appropriate, notify at the time of its adherence such modifications or clarifications to its declaration of competence submitted under Article II(5) of the FAO Constitution as may be necessary in light of its acceptance of this Convention. Any Contracting Party to this Convention may, at any time, request a Member Organisation of FAO that is a Contracting Party to this Convention to provide information as to which, as between the Member Organisation and its Member States, is responsible for the implementation of any particular matter covered by this Convention. The Member Organisation shall provide this information within a reasonable time.

Article XVIII

Non-Contracting Parties

The Contracting Parties shall encourage any State or Member Organisation of FAO, not a party to this Convention, to accept this Convention, and shall encourage any non-Contracting Party to apply phytosanitary measures consistent with the provisions of this Convention and any international standards adopted hereunder.

Article XIX

Languages

1.   The authentic languages of this Convention shall be all official languages of FAO.

2.   Nothing in this Convention shall be construed as requiring Contracting Parties to provide and to publish documents or to provide copies of them other than in the language(s) of the Contracting Party, except as stated in paragraph 3 below.

3.   The following documents shall be in at least one of the official languages of FAO:

| (a) | information provided according to Article IV paragraph 4; |
| --- | --- |

(a)

information provided according to Article IV paragraph 4;

| (b) | cover notes giving bibliographical data on documents transmitted according to Article VII paragraph 2(b); |
| --- | --- |

(b)

cover notes giving bibliographical data on documents transmitted according to Article VII paragraph 2(b);

| (c) | information provided according to Article VII(2)(b), (d), (i) and (j); |
| --- | --- |

(c)

information provided according to Article VII(2)(b), (d), (i) and (j);

| (d) | notes giving bibliographical data and a short summary of relevant documents on information provided according to Article VIII(1)(a); |
| --- | --- |

(d)

notes giving bibliographical data and a short summary of relevant documents on information provided according to Article VIII(1)(a);

| (e) | requests for information from contact points as well as replies to such requests, but not including any attached documents; |
| --- | --- |

(e)

requests for information from contact points as well as replies to such requests, but not including any attached documents;

| (f) | any document made available by Contracting Parties for meetings of the Commission. |
| --- | --- |

(f)

any document made available by Contracting Parties for meetings of the Commission.

Article XX

Technical assistance

The Contracting Parties agree to promote the provision of technical assistance to Contracting Parties, especially those that are developing Contracting Parties, either bilaterally or through the appropriate international organisations, with the objective of facilitating the implementation of this Convention.

Article XXI

Amendment

1.   Any proposal by a Contracting Party for the amendment of this Convention shall be communicated to the Director-General of FAO.

2.   Any proposed amendment of this Convention received by the Director-General of FAO from a Contracting Party shall be presented to a regular or special session of the Commission for approval and, if the amendment involves important technical changes or imposes additional obligations on the Contracting Parties, it shall be considered by an advisory committee of specialists convened by FAO prior to the Commission.

3.   Notice of any proposed amendment of this Convention, other than amendments to the Annex, shall be transmitted to the Contracting Parties by the Director-General of FAO not later than the time when the agenda of the session of the Commission at which the matter is to be considered is dispatched.

4.   Any such proposed amendment of this Convention shall require the approval of the Commission and shall come into force as from the 30th day after acceptance by two-thirds of the Contracting Parties. For the purpose of this Article, an instrument deposited by a Member Organisation of FAO shall not be counted as additional to those deposited by Member States of such an organisation.

5.   Amendments involving new obligations for Contracting Parties, however, shall come into force in respect of each Contracting Party only on acceptance by it and as from the 30th day after such acceptance. The instruments of acceptance of amendments involving new obligations shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall inform all Contracting Parties of the receipt of acceptance and the entry into force of amendments.

6.   Proposals for amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall be sent to the Secretary and shall be considered for approval by the Commission. Approved amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall become effective 90 days after their notification to the Contracting Parties by the Secretary.

7.   For a period of not more than 12 months from an amendment to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention becoming effective, the previous version of the phytosanitary certificates shall also be legally valid for the purpose of this Convention.

Article XXII

Entry into force

As soon as this Convention has been ratified by three signatory States it shall come into force among them. It shall come into force for each State or Member Organisation of FAO ratifying or adhering thereafter from the date of deposit of its instrument of ratification or adherence.

Article XXIII

Denunciation

1.   Any Contracting Party may at any time give notice of denunciation of this Convention by notification addressed to the Director-General of FAO. The Director-General shall at once inform all Contracting Parties.

2.   Denunciation shall take effect one year from the date of receipt of the notification by the Director-General of FAO.

I PIELIKUMA PIELIKUMS

Image

Image

---

II PIELIKUMS

Declaration by the European Community on the exercise of competence according to Article XVII(3) of the International Plant Protection Convention

In accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, the European Community hereby declares that its declaration of competence submitted to FAO under Article II(5) of the FAO Constitution still applies in the light of its adherence to the International Plant Protection Convention.

---

Komisija

| 14.8.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 267/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 267/54

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 13. augusts)

par Kopienas finansiālo ieguldījumu klasiskā cūku mēra izskaušanai Luksemburgā 2003. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3084)

(Autentisks ir vienīgi teksts franču valodā)

(2004/598/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 3. panta 3. punktu un 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Klasiskais cūku mēris uzliesmoja Luksemburgā 2003. gadā. Šīs slimības parādīšanās ir nopietns risks Kopienas mājlopu populācijai. |
| --- | --- |

(1)

Klasiskais cūku mēris uzliesmoja Luksemburgā 2003. gadā. Šīs slimības parādīšanās ir nopietns risks Kopienas mājlopu populācijai.

| (2) | Lai palīdzētu izskaust slimību tik ātri, cik vien iespējams, Kopiena var veikt finansiālu ieguldījumu par atbilstīgajām izmaksām, kuras rodas dalībvalstī, kā tas ir paredzēts Lēmumā 90/424/EEK. |
| --- | --- |

(2)

Lai palīdzētu izskaust slimību tik ātri, cik vien iespējams, Kopiena var veikt finansiālu ieguldījumu par atbilstīgajām izmaksām, kuras rodas dalībvalstī, kā tas ir paredzēts Lēmumā 90/424/EEK.

| (3) | Saskaņā ar Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1258/99 par kopējas lauksaimniecības politikas finansēšanu (2), 3. panta 2. punktu veterināros un augu veselības pasākumus, kuri veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, finansē no “garantu” iedaļas Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantu fondā. Šo pasākumu auditēšanu nosaka minētās regulas 8. un 9. pants. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1258/99 par kopējas lauksaimniecības politikas finansēšanu (2), 3. panta 2. punktu veterināros un augu veselības pasākumus, kuri veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem, finansē no “garantu” iedaļas Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantu fondā. Šo pasākumu auditēšanu nosaka minētās regulas 8. un 9. pants.

| (4) | Kopienas finansiālā ieguldījuma izmaksa ir jāpakļauj nosacījumam, ka plānotās aktivitātes patiesībā tika realizētas, un pilnvarotās iestādes nodrošina visu nepieciešamo informāciju noteiktos gala termiņos. |
| --- | --- |

(4)

Kopienas finansiālā ieguldījuma izmaksa ir jāpakļauj nosacījumam, ka plānotās aktivitātes patiesībā tika realizētas, un pilnvarotās iestādes nodrošina visu nepieciešamo informāciju noteiktos gala termiņos.

| (5) | 2004. gada 12. martā Luksemburga iesniedza oficiālu pieprasījumu atmaksāt visus izdevumus, kuri radās tās teritorijā. Saskaņā ar šo pieprasījumu tika izkauts 1 351 dzīvnieks. |
| --- | --- |

(5)

2004. gada 12. martā Luksemburga iesniedza oficiālu pieprasījumu atmaksāt visus izdevumus, kuri radās tās teritorijā. Saskaņā ar šo pieprasījumu tika izkauts 1 351 dzīvnieks.

| (6) | Lēmuma 90/424/EEK 3. pantā lietotie termini “ātra un atbilstoša kompensācija lopkopjiem”, “pieņemamie maksājumi” un “attaisnotie maksājumi” un atbilstīgo izdevumu kategorijas zem “citi maksājumi”, kuri saistīti ar obligāto izkaušanu, arī ir jādefinē. |
| --- | --- |

(6)

Lēmuma 90/424/EEK 3. pantā lietotie termini “ātra un atbilstoša kompensācija lopkopjiem”, “pieņemamie maksājumi” un “attaisnotie maksājumi” un atbilstīgo izdevumu kategorijas zem “citi maksājumi”, kuri saistīti ar obligāto izkaušanu, arī ir jādefinē.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Barošanas ķēdes un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu. |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Barošanas ķēdes un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršana Luksemburgai

Lai izskaustu klasisko cūku mēri 2003. gadā, Luksemburga var iegūt no Kopienas finansiālo ieguldījumu 50 % apmērā no izdevumiem, kuri radušies saistībā ar:

| a) | ātru un adekvātu kompensāciju lopkopjiem, kuri bija spiesti izkaut savus mājdzīvniekus, kā daļu no pasākumiem, lai izskaustu klasiskā cūku mēra uzliesmojumu 2003. gadā saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 2. punkta 1. un 7. ievilkumu un saskaņā ar šo lēmumu; |
| --- | --- |

a)

ātru un adekvātu kompensāciju lopkopjiem, kuri bija spiesti izkaut savus mājdzīvniekus, kā daļu no pasākumiem, lai izskaustu klasiskā cūku mēra uzliesmojumu 2003. gadā saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 2. punkta 1. un 7. ievilkumu un saskaņā ar šo lēmumu;

| b) | operatīvajiem izdevumiem, kuri ir saistīti ar dzīvnieku izkaušanu, liemeņu un produktu iznīcināšanu, telpu tīrīšanu un dezinfekciju un inficētās iekārtas tīrīšanu un dezinfekciju vai, ja nepieciešams, iznīcināšanu, saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 2. punkta 2. un 3. ievilkumu un saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

b)

operatīvajiem izdevumiem, kuri ir saistīti ar dzīvnieku izkaušanu, liemeņu un produktu iznīcināšanu, telpu tīrīšanu un dezinfekciju un inficētās iekārtas tīrīšanu un dezinfekciju vai, ja nepieciešams, iznīcināšanu, saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 2. punkta 2. un 3. ievilkumu un saskaņā ar šo lēmumu.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā tiek piemērotas šādas definīcijas:

| a) | “ātra un atbilstoša kompensācija lopkopjiem” nozīmē maksājumu 90 dienu laikā pēc dzīvnieku izkaušanas kā kompensāciju atbilstoši tirgus vērtībai saskaņā ar 3. panta 1. punktā minēto; |
| --- | --- |

a)

“ātra un atbilstoša kompensācija lopkopjiem” nozīmē maksājumu 90 dienu laikā pēc dzīvnieku izkaušanas kā kompensāciju atbilstoši tirgus vērtībai saskaņā ar 3. panta 1. punktā minēto;

| b) | “pieņemamie maksājumi” nozīmē maksājumus materiālu vai pakalpojumu iegādei samērīgās cenās salīdzinājumā ar tirgus cenām pirms klasiskā cūku mēra uzliesmojuma; |
| --- | --- |

b)

“pieņemamie maksājumi” nozīmē maksājumus materiālu vai pakalpojumu iegādei samērīgās cenās salīdzinājumā ar tirgus cenām pirms klasiskā cūku mēra uzliesmojuma;

| c) | “attaisnotie maksājumi” nozīmē maksājumus par to materiālu vai pakalpojumu iegādi, kuru būtība un tiešā saistība ar piespiedu dzīvnieku izkaušanu saskaņā ar 1. panta a) apakšpunktu tiek pierādīta. |
| --- | --- |

c)

“attaisnotie maksājumi” nozīmē maksājumus par to materiālu vai pakalpojumu iegādi, kuru būtība un tiešā saistība ar piespiedu dzīvnieku izkaušanu saskaņā ar 1. panta a) apakšpunktu tiek pierādīta.

3. pants

Atbilstīgie maksājumi, kurus sedz Kopienas finansiālais ieguldījums

1.   Maksimālā summa par dzīvnieku kā kompensācija dzīvnieku īpašniekiem balstās uz dzīvnieku tirgus vērtību, kāda tā bija pirms to inficēšanās vai izkaušanas.

2.   Ja kompensācijas maksājumi, ko veic Luksemburga saskaņā ar 1. panta a) apakšpunktu, tiek izmaksāti pēc 90 dienu gala termiņa, kurš minēts 2. panta a) apakšpunktā, atbilstīgās summas par izdevumiem, kuri tiek veikti pēc gala termiņa, tiek samazinātas šādi:

| — | par 25 % maksājumiem, kuri veikti starp 91. un 105. dienu pēc dzīvnieku izkaušanas, |
| --- | --- |

—

par 25 % maksājumiem, kuri veikti starp 91. un 105. dienu pēc dzīvnieku izkaušanas,

| — | par 50 % maksājumiem, kuri veikti starp 106. un 120. dienu pēc dzīvnieku izkaušanas, |
| --- | --- |

—

par 50 % maksājumiem, kuri veikti starp 106. un 120. dienu pēc dzīvnieku izkaušanas,

| — | par 75 % maksājumiem, kuri veikti starp 121. un 135. dienu pēc dzīvnieku izkaušanas, |
| --- | --- |

—

par 75 % maksājumiem, kuri veikti starp 121. un 135. dienu pēc dzīvnieku izkaušanas,

| — | par 100 % maksājumiem pēc 135. dienas pēc dzīvnieku izkaušanas. |
| --- | --- |

—

par 100 % maksājumiem pēc 135. dienas pēc dzīvnieku izkaušanas.

Tomēr Komisija pielietos dažādu laika skalu un/vai zemākus samazinājumus vai vispār nesamazinās summu, ja tiek atklāti ārkārtēji administratīvi nosacījumi konkrētiem pasākumiem vai ja Luksemburga iesniedz citus labi pamatotus attaisnojumus.

3.   1. panta b) apakšpunktā minētās izmaksas, kuras ir atbilstīgas finansiālā ieguldījuma saņemšanai var būt tikai tās, kuras minētas III pielikumā.

4.   Finansiālā ieguldījuma aprēķinā neieskaita:

| a) | pievienotās vērtības nodokli; |
| --- | --- |

a)

pievienotās vērtības nodokli;

| b) | ierēdņu algas; |
| --- | --- |

b)

ierēdņu algas;

| c) | citu atklāto materiālu, nevis palīgmateriālu izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

citu atklāto materiālu, nevis palīgmateriālu izmantošanu.

4. pants

Maksājumu nosacījumi un pavadošie dokumenti

1.   Kopienas finansiālais ieguldījums tiek noteikts saskaņā ar Padomes Lēmuma 90/424/EEK 41. pantā noteikto procedūru, pamatojoties uz:

| a) | prasību, kura ir iesniegta saskaņā ar I un II pielikuma 2. punktā noteiktajiem termiņiem; |
| --- | --- |

a)

prasību, kura ir iesniegta saskaņā ar I un II pielikuma 2. punktā noteiktajiem termiņiem;

| b) | detalizētajiem dokumentiem, kuri apstiprina prasībā minētos skaitļus saskaņā ar a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

detalizētajiem dokumentiem, kuri apstiprina prasībā minētos skaitļus saskaņā ar a) apakšpunktu;

| c) | Komisijas uz vietas veikto pārbaužu, ja tādas bijušas, rezultātiem saskaņā ar 5. pantu. |
| --- | --- |

c)

Komisijas uz vietas veikto pārbaužu, ja tādas bijušas, rezultātiem saskaņā ar 5. pantu.

Dokumentiem, kuri minēti b) apakšpunktā, kā arī attiecīgajai komerciālajai informācijai, jābūt pieejamai Komisijai tās uz vietas veikto pārbaužu gadījumā.

2.   Prasība, kura minēta 1. punkta a) apakšpunktā, jānodrošina datorizētā formā saskaņā ar I un II pielikumu 60 kalendāro dienu laikā pēc pašreizējā lēmuma paziņošanas.

Ja šie termiņi netiek ievēroti, tad finansiālie ieguldījumi no Kopienas tiek samazināti par 25 % par katru nokavēto mēnesi.

5. pants

Komisijas uz vietas veiktās pārbaudes

Komisija var veikt pārbaudes uz vietas, sadarbojoties kompetentajām nacionālajām institūcijām attiecībā uz klasiskā cūku mēra izskaušanas pasākumu izpildi un attiecīgajām izmaksām.

6. pants

Saņēmēji

Šis lēmums ir adresēts Luksemburgas Lielhercogistei.

Briselē, 2004. gada 13. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

David BYRNE

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/99/EK (OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.).

1

(2)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Pieteikums uz finansiālo ieguldījumu kā kompensāciju par dzīvnieku piespiedu izkaušanas izmaksām

| Uzliesmojuma Nr. | Kontakts ar uzliesmojumu Nr. | Saimniecības identifikācijas Nr. | Lopkopis | Saimniecības atrašanās vieta | Izkaušanas datums | Iznīcināšanas metode | Svars izkaušanas datumā | Dzīvnieku skaits, pēc kategorijas | Daudzums, pēc kategorijas | Citas izmaksas, kuras veica lopkopis (neiekļaujot PVN) | Kopējā kompensācija (neiekļaujot PVN) | Maksājuma datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzvārds | Vārds | Gaļas pārstrādes rūpnīcas | Lopkautuve | Cits (lūdzam norādīt) | Sivēnmātes | Vepri | Sivēni | Cūkas | Sivēnmātes | Vepri | Sivēni | Cūkas |

Uzliesmojuma Nr.

Kontakts ar uzliesmojumu Nr.

Saimniecības identifikācijas Nr.

Lopkopis

Saimniecības atrašanās vieta

Izkaušanas datums

Iznīcināšanas metode

Svars izkaušanas datumā

Dzīvnieku skaits, pēc kategorijas

Daudzums, pēc kategorijas

Citas izmaksas, kuras veica lopkopis (neiekļaujot PVN)

Kopējā kompensācija (neiekļaujot PVN)

Maksājuma datums

Uzvārds

Vārds

Gaļas pārstrādes rūpnīcas

Lopkautuve

Cits (lūdzam norādīt)

Sivēnmātes

Vepri

Sivēni

Cūkas

Sivēnmātes

Vepri

Sivēni

Cūkas

---

II PIELIKUMS

Prasība saskaņā ar 4. pantu

| “Citas izmaksas”, kuras radušās (ja piemērojamas) saimniecībai Nr. ... vai saraksts
  (izņemot kompensāciju par dzīvnieku vērtību) |
| --- |
| Vienība | Summa bez PVN |
| Izkaušana | |
| Liemeņu iznīcināšana (transportēšana un apstrāde) | |
| Tīrīšana un dezinfekcija (alga un produkti) | |
| Lopbarība (kompensācija un iznīcināšana) | |
| Iekārtas (kompensācija un iznīcināšana) | |
| KOPĀ | |

“Citas izmaksas”, kuras radušās (ja piemērojamas) saimniecībai Nr. ... vai saraksts

(izņemot kompensāciju par dzīvnieku vērtību)

Vienība

Summa bez PVN

Izkaušana

Liemeņu iznīcināšana (transportēšana un apstrāde)

Tīrīšana un dezinfekcija (alga un produkti)

Lopbarība (kompensācija un iznīcināšana)

Iekārtas (kompensācija un iznīcināšana)

KOPĀ

---

III PIELIKUMS

Pieņemamās izmaksas saskaņā ar 3. panta 3. punktu

| 1) | Dzīvnieku piespiedu izkaušanas izmaksas:






  a) | speciāli noalgoto kāvēju algas |
| --- | --- | --- |

1)

Dzīvnieku piespiedu izkaušanas izmaksas:

a)

speciāli noalgoto kāvēju algas

| b) | palīgmateriāli un specifiskās iekārtas, ko izmanto izkaušanai; |
| --- | --- |

b)

palīgmateriāli un specifiskās iekārtas, ko izmanto izkaušanai;

| c) | pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto dzīvnieku transportēšanai uz izkaušanas vietām. |
| --- | --- |

c)

pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto dzīvnieku transportēšanai uz izkaušanas vietām.

| 2) | Liemeņu iznīcināšanas izmaksas:






  a) | gaļas pārstrāde: pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto liemeņu transportēšanai uz noliktavas telpām un gaļas pārstrādes rūpnīcu, liemeņu uzglabāšana, liemeņu apstrāde gaļas pārstrādes rūpnīcā un gaļas iznīcināšana; |
| --- | --- | --- |

2)

Liemeņu iznīcināšanas izmaksas:

a)

gaļas pārstrāde: pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto liemeņu transportēšanai uz noliktavas telpām un gaļas pārstrādes rūpnīcu, liemeņu uzglabāšana, liemeņu apstrāde gaļas pārstrādes rūpnīcā un gaļas iznīcināšana;

| b) | apglabāšana: speciāli nodarbināto darbinieku algas un atalgojums; pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto liemeņu un apglabāšanas vietas dezinfekcijas produktu transportēšanai un apglabāšanai; |
| --- | --- |

b)

apglabāšana: speciāli nodarbināto darbinieku algas un atalgojums; pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto liemeņu un apglabāšanas vietas dezinfekcijas produktu transportēšanai un apglabāšanai;

| c) | sadedzināšana: speciāli nodarbināto darbinieku atalgojums, degviela vai citi izmantotie materiāli, pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto liemeņu un sadedzināšanas vietas dezinfekcijas produktu transportēšanai. |
| --- | --- |

c)

sadedzināšana: speciāli nodarbināto darbinieku atalgojums, degviela vai citi izmantotie materiāli, pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto liemeņu un sadedzināšanas vietas dezinfekcijas produktu transportēšanai.

| 3) | Īpašuma tīrīšanas un dezinfekcijas izmaksas:






  a) | produkti, ko izmanto tīrīšanai un dezinfekcijai; |
| --- | --- | --- |

3)

Īpašuma tīrīšanas un dezinfekcijas izmaksas:

a)

produkti, ko izmanto tīrīšanai un dezinfekcijai;

| b) | speciāli nodarbināto darbinieku atalgojums. |
| --- | --- |

b)

speciāli nodarbināto darbinieku atalgojums.

| 4) | Inficētās lopbarības iznīcināšanas izmaksas:






  a) | kompensācija par lopbarības pirkuma cenu; |
| --- | --- | --- |

4)

Inficētās lopbarības iznīcināšanas izmaksas:

a)

kompensācija par lopbarības pirkuma cenu;

| b) | pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto lopbarības transportēšanai un iznīcināšanai. |
| --- | --- |

b)

pakalpojumu piegāde vai iekārtu īre, ko izmanto lopbarības transportēšanai un iznīcināšanai.

| 5) | Izmaksas, kuras ir saistītas ar kompensāciju par inficētās iekārtas iznīcināšanu par šādas iekārtas tirgus vērtību. Kompensācijas izmaksas par fermas ēku rekonstrukciju vai atjaunošanu un infrastruktūras izmaksas nav piemērotas. |
| --- | --- |

5)

Izmaksas, kuras ir saistītas ar kompensāciju par inficētās iekārtas iznīcināšanu par šādas iekārtas tirgus vērtību. Kompensācijas izmaksas par fermas ēku rekonstrukciju vai atjaunošanu un infrastruktūras izmaksas nav piemērotas.

---