# Euroopa Liidu L 361/8. d

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 361 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide8. detsember 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 361

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide8. detsember 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2087/2004, 7. detsember 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2088/2004, 7. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2497/2001 ja määrust (EÜ) nr 2597/2001 teatavate Horvaatiast pärinevate kalade ja kalandustoodete tariifikvootide ning teatavate Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Sloveeniast pärinevate veinide osas | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2089/2004, 7. detsember 2004, millega kinnitatakse eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris | 10 |
| | | Kohus |
| | * | Praktilised juhised hagide ja apellatsioonkaebuste kohta | 15 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2087/2004, 7. detsember 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2088/2004, 7. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2497/2001 ja määrust (EÜ) nr 2597/2001 teatavate Horvaatiast pärinevate kalade ja kalandustoodete tariifikvootide ning teatavate Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Sloveeniast pärinevate veinide osas

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2089/2004, 7. detsember 2004, millega kinnitatakse eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

10

Kohus

*

Praktilised juhised hagide ja apellatsioonkaebuste kohta

15

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | 2004/838/EÜ:Komisjoni otsus, 10. detsember 2003, Prantsusmaa poolt France 2-le ja France 3-le antud riigiabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2003) 4497 all)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2004/839/EÜ:Komisjoni otsus, 3. detsember 2004, millega kehtestatakse tingimused kutsikate ja kassipoegade mittekaubanduslikule liikumisele kolmandatest riikidest ühendusse
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4546 all)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | 2004/840/EÜ:Komisjoni otsus, 30. november 2004, millega kiidetakse heaks liikmesriikide esitatud teatavate loomahaiguste likvideerimise ja seire ning zoonooside ennetamisele suunatud kontrollimiste alased programmid aastaks 2005 ning määratakse kindlaks ühenduse rahalise toetuse suurus
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4600 all) | 41 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

2004/838/EÜ:Komisjoni otsus, 10. detsember 2003, Prantsusmaa poolt France 2-le ja France 3-le antud riigiabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2003) 4497 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2003) 4497 all)

1

21

*

2004/839/EÜ:Komisjoni otsus, 3. detsember 2004, millega kehtestatakse tingimused kutsikate ja kassipoegade mittekaubanduslikule liikumisele kolmandatest riikidest ühendusse
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4546 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4546 all)

1

40

*

2004/840/EÜ:Komisjoni otsus, 30. november 2004, millega kiidetakse heaks liikmesriikide esitatud teatavate loomahaiguste likvideerimise ja seire ning zoonooside ennetamisele suunatud kontrollimiste alased programmid aastaks 2005 ning määratakse kindlaks ühenduse rahalise toetuse suurus
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4600 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4600 all)

41

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 20. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1646/2004 (millega muudetakse I lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) parandus ( ELT L 296, 21.9.2004 ) | 54 |

Parandused

*

Komisjoni 20. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1646/2004 (millega muudetakse I lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) parandus ( ELT L 296, 21.9.2004 )

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 8.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 361/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2087/2004,

7. detsember 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. detsember 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 7. detsembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 103,1 |
| 204 | 98,8 |
| 999 | 101,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,7 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 62,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,2 |
| 204 | 70,4 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 204 | 52,8 |
| 388 | 50,6 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 20 10 | 204 | 54,2 |
| 999 | 54,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 68,6 |
| 204 | 55,3 |
| 464 | 161,3 |
| 624 | 80,4 |
| 720 | 30,2 |
| 999 | 79,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,2 |
| 528 | 34,1 |
| 999 | 41,7 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 116,3 |
| 388 | 138,0 |
| 400 | 86,7 |
| 404 | 107,4 |
| 512 | 104,5 |
| 720 | 67,3 |
| 999 | 103,4 |
| 0808 20 50 | 720 | 66,4 |
| 999 | 66,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

103,1

204

98,8

999

101,0

0707 00 05

052

92,7

204

32,5

999

62,6

0709 90 70

052

108,2

204

70,4

999

89,3

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

204

52,8

388

50,6

999

51,7

0805 20 10

204

54,2

999

54,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

68,6

204

55,3

464

161,3

624

80,4

720

30,2

999

79,2

0805 50 10

052

49,2

528

34,1

999

41,7

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

116,3

388

138,0

400

86,7

404

107,4

512

104,5

720

67,3

999

103,4

0808 20 50

720

66,4

999

66,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 8.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 361/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 361/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2088/2004,

7. detsember 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2497/2001 ja määrust (EÜ) nr 2597/2001 teatavate Horvaatiast pärinevate kalade ja kalandustoodete tariifikvootide ning teatavate Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Sloveeniast pärinevate veinide osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu asutamislepingute kohandusi käsitlevat akti, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2248/2001 ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta, (2) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 153/2002 ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta, (3) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 11. oktoobri 2004 aasta otsusega 2004/778/EÜ (4) on nõukogu sõlminud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi “laienemisprotokoll”). Laienemisprotokoll kehtib ajutisel alusel alates 1. maist 2004. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 11. oktoobri 2004 aasta otsusega 2004/778/EÜ (4) on nõukogu sõlminud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi “laienemisprotokoll”). Laienemisprotokoll kehtib ajutisel alusel alates 1. maist 2004.

| (2) | Nõukogu 22. novembri 2004 aasta otsusega (5) kinnitas nõukogu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokollile allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise alates 1. maist 2004, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi “laienemisprotokoll”). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 22. novembri 2004 aasta otsusega (5) kinnitas nõukogu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokollile allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise alates 1. maist 2004, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi “laienemisprotokoll”).

| (3) | Mõlemad laienemisprotokollid sätestavad uued tariifikvoodid ja komisjoni määruses (EÜ) nr 2497/2001 19. detsembrist 2001 määratud olemasolevate tariifikvootide muutused, avades ja sätestades ühenduse administratsioonile teatavate Horvaatiast pärinevate kalade ja kalatoodete tariifikvoodid, (6) ja komisjoni määruses (EÜ) nr 2597/2001 28. detsembrist 2001 määratud olemasolevate tariifikvootide muutused, avades ja sätestades ühenduse administratsioonile teatavate Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Sloveenia Vabariigist pärinevate veinide tariifikvoodid. (7) |
| --- | --- |

(3)

Mõlemad laienemisprotokollid sätestavad uued tariifikvoodid ja komisjoni määruses (EÜ) nr 2497/2001 19. detsembrist 2001 määratud olemasolevate tariifikvootide muutused, avades ja sätestades ühenduse administratsioonile teatavate Horvaatiast pärinevate kalade ja kalatoodete tariifikvoodid, (6) ja komisjoni määruses (EÜ) nr 2597/2001 28. detsembrist 2001 määratud olemasolevate tariifikvootide muutused, avades ja sätestades ühenduse administratsioonile teatavate Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ja Sloveenia Vabariigist pärinevate veinide tariifikvoodid. (7)

| (4) | Laienemisprotokollides sätestatud uute tariifikvootide rakendamiseks ja olemasolevate tariifikvootide muutmiseks on vajalik täiendada määrust (EÜ) nr 2497/2001 ja määrust (EÜ) nr 2597/2001. |
| --- | --- |

(4)

Laienemisprotokollides sätestatud uute tariifikvootide rakendamiseks ja olemasolevate tariifikvootide muutmiseks on vajalik täiendada määrust (EÜ) nr 2497/2001 ja määrust (EÜ) nr 2597/2001.

| (5) | Uute tariifikvootide mahud ja olemasolevate tariifikvootide mahtude kasv aastaks 2004 arvestatakse proportsionaalselt laienemisprotokollides täpsustatud alusmahtude põhjal, arvestades osaperioodi enne 1. maid 2004. |
| --- | --- |

(5)

Uute tariifikvootide mahud ja olemasolevate tariifikvootide mahtude kasv aastaks 2004 arvestatakse proportsionaalselt laienemisprotokollides täpsustatud alusmahtude põhjal, arvestades osaperioodi enne 1. maid 2004.

| (6) | Määruses (EÜ) nr 2497/2001 ja määruses (EÜ) nr 2597/2001 sätestatud teatavate olemasolevate tariifikvootide halduse hõlbustamise eesmärgil tuleb käesoleva määruse täienduse alusel avatud tariifikvootide maksustamisel arvestada kõnealuste tariifide raames imporditud koguseid vastavalt määrusele (EÜ) nr 2497/2001 ja määrusele (EÜ) nr 2597/2001. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EÜ) nr 2497/2001 ja määruses (EÜ) nr 2597/2001 sätestatud teatavate olemasolevate tariifikvootide halduse hõlbustamise eesmärgil tuleb käesoleva määruse täienduse alusel avatud tariifikvootide maksustamisel arvestada kõnealuste tariifide raames imporditud koguseid vastavalt määrusele (EÜ) nr 2497/2001 ja määrusele (EÜ) nr 2597/2001.

| (7) | Pärast Sloveenia liitumist Euroopa Liiduga kaovad määruses (EÜ) nr 2597/2001 sätestatud kõnealuse liikmesriigi päritoluga veinide tariifikvoodid. Seetõttu tuleb kustutada viited kõnealustele kvootidele. |
| --- | --- |

(7)

Pärast Sloveenia liitumist Euroopa Liiduga kaovad määruses (EÜ) nr 2597/2001 sätestatud kõnealuse liikmesriigi päritoluga veinide tariifikvoodid. Seetõttu tuleb kustutada viited kõnealustele kvootidele.

| (8) | Laienemisprotokollid kehtivad alates 1. maist 2004 ja seega kehtib käesolev määrus alates samast kuupäevast ja jõustub nii ruttu kui võimalik. |
| --- | --- |

(8)

Laienemisprotokollid kehtivad alates 1. maist 2004 ja seega kehtib käesolev määrus alates samast kuupäevast ja jõustub nii ruttu kui võimalik.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2497/2001 lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas toodud tekstiga.

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 2597/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Pealkiri asendatakse järgmisega:
  “millega avatakse teatavate Horvaatia Vabariigist ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevad veinide ühenduse tariifikvoodid ja nähakse ette nende haldamine”. |
| --- | --- |

1.

Pealkiri asendatakse järgmisega:

“millega avatakse teatavate Horvaatia Vabariigist ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevad veinide ühenduse tariifikvoodid ja nähakse ette nende haldamine”.

| 2. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 1
  1.   Kui lisas loetletud Horvaatia Vabariigist või endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevad veinid suunatakse ühenduses vabasse ringlusesse, vabastatakse need tollimaksudest käesoleva määruse lisas täpsustatud ühenduse iga-aastaste tariifikvootide raames ja kooskõlas käesoleva määruse sätetega.
  2.   Kui asjaomane riik maksab kõnealuste toodete suhtes ekspordisubsiidiume, tuleks otsustega 2001/919/EÜ, 2001/918/EÜ ja 2001/916/EÜ sõlmitud lisaprotokollides (edaspidi “veini käsitlevad lisaprotokollid”) sätestatud tariifikvootide raames tollimaksust vabastamine selle riigi puhul peatada.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 1

1.   Kui lisas loetletud Horvaatia Vabariigist või endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärinevad veinid suunatakse ühenduses vabasse ringlusesse, vabastatakse need tollimaksudest käesoleva määruse lisas täpsustatud ühenduse iga-aastaste tariifikvootide raames ja kooskõlas käesoleva määruse sätetega.

2.   Kui asjaomane riik maksab kõnealuste toodete suhtes ekspordisubsiidiume, tuleks otsustega 2001/919/EÜ, 2001/918/EÜ ja 2001/916/EÜ sõlmitud lisaprotokollides (edaspidi “veini käsitlevad lisaprotokollid”) sätestatud tariifikvootide raames tollimaksust vabastamine selle riigi puhul peatada.”

| 3. | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 3
  Olenemata veine käsitlevate lisaprotokollide I lisa punkti 5 alapunktis a sätestatud tingimustest, kohaldatakse artikli 1 lõikes 1 osutatud ühenduse tariifikvootide raames veini importimisel asjaomastes protokollides päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid,






  — | Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise vahelepingu, |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

Olenemata veine käsitlevate lisaprotokollide I lisa punkti 5 alapunktis a sätestatud tingimustest, kohaldatakse artikli 1 lõikes 1 osutatud ühenduse tariifikvootide raames veini importimisel asjaomastes protokollides päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid,

—

Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise vahelepingu,

| — | Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu, |
| --- | --- |

—

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu,

| — | ja Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sätteid.” |
| --- | --- |

—

ja Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sätteid.”

| 4. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 5
  1.   Lisa I osas järjekorranumbri 09.1588 all osutatud Horvaatiast pärinevate veinide individuaaltariifikvooti suurendatakse igal aastal.
  2.   Lõikes 1 osutatud iga-aastast suurendust võib kohaldada ainult siis, kui eelmisel aastal avatud vastavast mahust on kasutatud vähemalt 80 %.
  Komisjon vaatab igal aastal kasutatud mahud läbi ja võtab Horvaatia osas vastu nende mahtude kohandamiseks vajalikud sätted.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 5

1.   Lisa I osas järjekorranumbri 09.1588 all osutatud Horvaatiast pärinevate veinide individuaaltariifikvooti suurendatakse igal aastal.

2.   Lõikes 1 osutatud iga-aastast suurendust võib kohaldada ainult siis, kui eelmisel aastal avatud vastavast mahust on kasutatud vähemalt 80 %.

Komisjon vaatab igal aastal kasutatud mahud läbi ja võtab Horvaatia osas vastu nende mahtude kohandamiseks vajalikud sätted.”

| 5. | Lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas toodud tekstiga. |
| --- | --- |

5.

Lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas toodud tekstiga.

Artikkel 3

Koguseid, mis on ühenduses alates 1. jaanuarist 2004 tariifikvootide raames järjekorranumbritega 09.1581, 09.1582, 09.1583, 09.1584, 09.1585, 09.1586, 09.1588, 09.1589, 09.1558 ja 09.1559 vastavalt määrusele (EÜ) nr 2497/2001 ja määrusele (EÜ) nr 2597/2001 vabasse ringlusse suunatud, võetakse käesoleva määruse jõustumisel määruse (EÜ) nr 2497/2001 ja määruse (EÜ) nr 2597/2001 lisas esitatud vastavate tariifikvootide maksustamisel arvesse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus kehtib alates 1. maist 2004.

Käesolev määrus on oma terviklikkuses siduv ja otseselt kehtiv kõikidele liikmesriikidele.

Brüssel, 7. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

1

(2)  EÜT L 304, 21.11.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 26).

2

(3)  EÜT L 25, 29.1.2002, lk 16. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 30).

3

(4)  ELT L 350, 25.11.2004, lk 1.

4

(5)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

5

(6)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 27. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 607/2003 (ELT L 86, 3.4.2003, lk 18).

6

(7)  EÜT L 345, 29.12.2001, lk 35.

7

---

I LISA

“LISA

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide “ex”, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

| Järjekorranumber | CN-kood | TARICi alajaotus | Kirjeldus | Iga-aastane tariifikvoodi maht
  (netokaal) | Tariifi-kvoodi tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1581 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 10 15
  0304 10 17 | | Lõhe (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värske või jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või märgsoolatud, suitsutatud; kalafileed ja muu kalaliha; toidukõlblik kalajahu, -pulber ja graanulid | 30 tonni | Tollimaksu vabastus |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91
  0304 20 15
  0304 20 17 | 10 |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90
  0305 49 45 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1582 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11 | | Karpkala: elus; värske või jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või märgsoolatud, suitsutatud; kalafileed ja muu kalaliha; toidukõlblik kalajahu, -pulber ja graanulid | 210 tonni | Tollimaksu vabastus |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1583 | ex 0301 99 90
  0302 69 61
  0303 79 71 | 80 | Besuugo (Dentex dentex ja Pagellus): elus; värske või jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või märgsoolatud, suitsutatud; kalafileed ja muu kalaliha; toidukõlblik kalajahu, -pulber ja graanulid | 35 tonni | Tollimaksu vabastus |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1584 | ex 0301 99 90
  0302 69 94 | 15, 17, 28 (1) | Meriahven (Dicentrarchus labrax): elus; värske või jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või märgsoolatud, suitsutatud; kalafileed ja muu kalaliha; toidukõlblik kalajahu, -pulber ja graanulid | 1.1.–31.12.2004: 550 tonni + 66,66 tonni kasv 1.5.–31.12.2004
  1.1.–31.12.2005 ja seejärel igal aastal: 650 tonni | Tollimaksu vabastus |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1585 | 1604 13 11
  1604 13 19 | | Toiduks valmistatud või konserveeritud sardiinid | 1.1.–31.12.2004: 180 tonni | 6 % |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1586 | 1604 16 00
  1604 20 40 | | Toiduks valmistatud või konserveeritud anšoovised | 1.1.–31.12.2004: 40 tonni + 6,66 tonni kasv 1.5.–31.12.2004 | Tollimaksu vabastus |
| 09.1587 | 1604 | | Toiduks valmistatud või konserveeritud kala; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad | 1.5.–31.12.2004: 860 tonni
  1.1.–31.12.2005 ja seejärel igal aastal: 1 550 tonni | Tollimaksu vabastus |

Järjekorranumber

CN-kood

TARICi alajaotus

Kirjeldus

Iga-aastane tariifikvoodi maht

(netokaal)

Tariifi-kvoodi tollimaks

09.1581

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

Lõhe (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värske või jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või märgsoolatud, suitsutatud; kalafileed ja muu kalaliha; toidukõlblik kalajahu, -pulber ja graanulid

30 tonni

Tollimaksu vabastus

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

0304 20 15

0304 20 17

10

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

0305 49 45

50

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1582

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

Karpkala: elus; värske või jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või märgsoolatud, suitsutatud; kalafileed ja muu kalaliha; toidukõlblik kalajahu, -pulber ja graanulid

210 tonni

Tollimaksu vabastus

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1583

ex 0301 99 90

0302 69 61

0303 79 71

80

Besuugo (Dentex dentex ja Pagellus): elus; värske või jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või märgsoolatud, suitsutatud; kalafileed ja muu kalaliha; toidukõlblik kalajahu, -pulber ja graanulid

35 tonni

Tollimaksu vabastus

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1584

ex 0301 99 90

0302 69 94

15, 17, 28 (1)

Meriahven (Dicentrarchus labrax): elus; värske või jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või märgsoolatud, suitsutatud; kalafileed ja muu kalaliha; toidukõlblik kalajahu, -pulber ja graanulid

1.1.–31.12.2004: 550 tonni + 66,66 tonni kasv 1.5.–31.12.2004

1.1.–31.12.2005 ja seejärel igal aastal: 650 tonni

Tollimaksu vabastus

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1585

1604 13 11

1604 13 19

Toiduks valmistatud või konserveeritud sardiinid

1.1.–31.12.2004: 180 tonni

6 %

ex 1604 20 50

10, 19

09.1586

1604 16 00

1604 20 40

Toiduks valmistatud või konserveeritud anšoovised

1.1.–31.12.2004: 40 tonni + 6,66 tonni kasv 1.5.–31.12.2004

Tollimaksu vabastus

09.1587

1604

Toiduks valmistatud või konserveeritud kala; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad

1.5.–31.12.2004: 860 tonni

1.1.–31.12.2005 ja seejärel igal aastal: 1 550 tonni

Tollimaksu vabastus

---

(1)  Alates 1. jaanuarist 2005 asendatakse TARICi alamrubriigid 15, 17 ja 28 alamrubriigiga 22.”

1

---

II LISA

“LISA

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide “ex”, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

I OSA: HORVAATIA

| Järjekorranumber | CN-kood | TARICi alajaotus | Kirjeldus | Iga-aastane tariifikvoodi maht
  (hl) | Tariifi-kvoodi tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1588 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Vahuvein, v.a šampanja või Asti spumante | 1.1–31.12.2004: 30 000 + 9 333,33 kasv 1.5–31.12.2004
  Seejärel igal aastal 1.1–31.12: 44 000 (1) | Tollimaksuvabastus |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Muu värsketest viinamarjadest valmistatud vein, nõudes mahuga kuni 2 liitrit |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (2) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (3) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1589 | 2204 29 10 | | Muu värsketest viinamarjadest valmistatud vein, nõudes mahuga kuni 2 liitrit | 1.1–31.12.2004: 15 000 + 9 333,33 kasv 1.5–31.12.2004
  Seejärel igal aastal 1.1–31.12: 29 000 | Tollimaksuvabastus |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Järjekorranumber

CN-kood

TARICi alajaotus

Kirjeldus

Iga-aastane tariifikvoodi maht

(hl)

Tariifi-kvoodi tollimaks

09.1588

ex 2204 10 19

91, 99

Vahuvein, v.a šampanja või Asti spumante

1.1–31.12.2004: 30 000 + 9 333,33 kasv 1.5–31.12.2004

Seejärel igal aastal 1.1–31.12: 44 000 (1)

Tollimaksuvabastus

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Muu värsketest viinamarjadest valmistatud vein, nõudes mahuga kuni 2 liitrit

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (2)

10

79

80

ex 2204 21 84 (3)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (4)

ex 2204 21 98

10

30 (4)

ex 2204 21 99

10

09.1589

2204 29 10

Muu värsketest viinamarjadest valmistatud vein, nõudes mahuga kuni 2 liitrit

1.1–31.12.2004: 15 000 + 9 333,33 kasv 1.5–31.12.2004

Seejärel igal aastal 1.1–31.12: 29 000

Tollimaksuvabastus

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (4)

ex 2204 29 94

10

30 (4)

ex 2204 29 98

10

30 (4)

ex 2204 29 99

10

II OSA: ENDINE JUGOSLAAVIA VABARIIK MAKEDOONIA

| Järjekorranumber | CN-kood | TARICi alajaotus | Kirjeldus | Iga-aastane kvoodi maht
  (hl) | Tariifikvoodi tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1558 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Vahuvein, v.a šampanja või Asti spumante | 1.1–31.12.2004: 27 000 + 1 333,33 kasv 1.5–31.12.2004
  Seejärel igal aastal 1.1–31.12: 37 000 (5) | Tollimaksuvabastus |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Muu värsketest viinamarjadest valmistatud vein, nõudes mahuga kuni 2 liitrit |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (6) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (7) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1559 | 2204 29 10 | | Muu värsketest viinamarjadest valmistatud vein, nõudes mahuga kuni 2 liitrit | 1.1–31.12.2004: 273 000 + 59 666,66 kasv 1.5–31.12.2004
  Seejärel igal aastal 1.1–31.12: 354 500 (9) | Tollimaksuvabastus |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Järjekorranumber

CN-kood

TARICi alajaotus

Kirjeldus

Iga-aastane kvoodi maht

(hl)

Tariifikvoodi tollimaks

09.1558

ex 2204 10 19

91, 99

Vahuvein, v.a šampanja või Asti spumante

1.1–31.12.2004: 27 000 + 1 333,33 kasv 1.5–31.12.2004

Seejärel igal aastal 1.1–31.12: 37 000 (5)

Tollimaksuvabastus

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Muu värsketest viinamarjadest valmistatud vein, nõudes mahuga kuni 2 liitrit

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (6)

10

79

80

ex 2204 21 84 (7)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (8)

ex 2204 21 98

10

30 (8)

ex 2204 21 99

10

09.1559

2204 29 10

Muu värsketest viinamarjadest valmistatud vein, nõudes mahuga kuni 2 liitrit

1.1–31.12.2004: 273 000 + 59 666,66 kasv 1.5–31.12.2004

Seejärel igal aastal 1.1–31.12: 354 500 (9)

Tollimaksuvabastus

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (8)

ex 2204 29 94

10

30 (8)

ex 2204 29 98

10

30 (8)

ex 2204 29 99

10

---

(1)  Kõnealust kvoodimahtu suurendatakse igal aastal 10 000 hl, eeldades et vähemalt 80 % lubatud kogusest on eelmisel aastal ära kasutatud. Iga-aastast suurendamist rakendatakse kuni järjekorranumbrite 09.1588 ja 09.1589 tariifikvootide summa jõuab maksimaalselt 98 000 hl.

1

(2)  Alates 1. jaanuarist 2005 muutub CN-kood ex 2204 21 83 CN-koodiks ex 2204 21 84 ning TARICi alamrubriigid 10, 79 ja 80 muutuvad alamrubriikideks 59 ja 70.

2

(3)  Alates 1. jaanuarist 2005 muutub CN-kood ex 2204 21 84 CN-koodiks ex 2204 21 85 ning TARICi alamrubriigid 10, 79 ja 80 muutuvad alamrubriikideks 79 ja 80.

3

(4)  Alates 1. jaanuarist 2005 muutuvad TARICi alamrubriigid 10 ja 30 alamrubriigiks 20.

4

(5)  Alates 1. jaanuarist 2006 suurendatakse antud kvoodi kogust igal aastal 6 000 hl.

5

(6)  Alates 1. jaanuarist 2005 muutub CN-kood ex 2204 21 83 CN-koodiks ex 2204 21 84 ning TARICi alamrubriigid 10, 79 ja 80 muutuvad alamrubriikideks 59 ja 70.

6

(7)  Alates 1. jaanuarist 2005 muutub CN-kood ex 2204 21 84 CN-koodiks ex 2204 21 85 ning TARICi alamrubriigid 10, 79 ja 80 muutuvad alamrubriikideks 79 ja 80.

7

(8)  Alates 1. jaanuarist 2005 muutuvad TARICi alamrubriigid 10 ja 30 alamrubriigiks 20.

8

(9)  Alates 1. jaanuarist 2006 vähendatakse antud kvoodi kogust igal aastal 6 000 hl.”

9

---

| 8.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 361/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2089/2004,

7. detsember 2004,

millega kinnitatakse eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklile 33 võib määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 1 osutatud toodete maailmaturu ja ühenduse hindade erinevused katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklile 33 võib määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 1 osutatud toodete maailmaturu ja ühenduse hindade erinevused katta eksporditoetusega.

| (2) | Määrustes (EMÜ) nr 32/82, (2) (EMÜ) nr 1964/82, (3) (EMÜ) nr 2388/84, (4) (EMÜ) nr 2973/79 (5) ja (EÜ) nr 2051/96 (6) on sätestatud teatavate veiseliha jaotustükkide ja teatavate konservide ekspordi eritoetuste andmise tingimused teatavatesse sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(2)

Määrustes (EMÜ) nr 32/82, (2) (EMÜ) nr 1964/82, (3) (EMÜ) nr 2388/84, (4) (EMÜ) nr 2973/79 (5) ja (EÜ) nr 2051/96 (6) on sätestatud teatavate veiseliha jaotustükkide ja teatavate konservide ekspordi eritoetuste andmise tingimused teatavatesse sihtkohtadesse.

| (3) | Kõnealuste eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest turgude prognoositava olukorra suhtes veiselihasektoris tuleneb, et toetus peaks vastama allpool sätestatule. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest turgude prognoositava olukorra suhtes veiselihasektoris tuleneb, et toetus peaks vastama allpool sätestatule.

| (4) | Lihtsustamise huvides ei tuleks elusloomade puhul eksporditoetusi enam anda selliste kategooriate osas, mille puhul ei ole kauplemine kolmandate riikidega märkimisväärne. Lisaks sellele tuleks loomade heaolu üldisi küsimusi silmas pidades võimalikult palju piirata eksporditoetuste andmist tapmiseks ettenähtud elusloomade puhul. Seepärast tuleks selliste loomade puhul anda eksporditoetusi üksnes nende kolmandate riikide osas, kus kultuurilistel ja/või usulistel põhjustel imporditakse tavapäraselt märkimisväärses koguses loomi kohapeal tapmiseks. Paljundamiseks ettenähtud elusloomade puhul tuleks kuritarvitamise vältimiseks anda tõupuhaste aretusloomade eksporditoetust ainult kuni 30 kuu vanuste mullikate ja lehmade puhul. |
| --- | --- |

(4)

Lihtsustamise huvides ei tuleks elusloomade puhul eksporditoetusi enam anda selliste kategooriate osas, mille puhul ei ole kauplemine kolmandate riikidega märkimisväärne. Lisaks sellele tuleks loomade heaolu üldisi küsimusi silmas pidades võimalikult palju piirata eksporditoetuste andmist tapmiseks ettenähtud elusloomade puhul. Seepärast tuleks selliste loomade puhul anda eksporditoetusi üksnes nende kolmandate riikide osas, kus kultuurilistel ja/või usulistel põhjustel imporditakse tavapäraselt märkimisväärses koguses loomi kohapeal tapmiseks. Paljundamiseks ettenähtud elusloomade puhul tuleks kuritarvitamise vältimiseks anda tõupuhaste aretusloomade eksporditoetust ainult kuni 30 kuu vanuste mullikate ja lehmade puhul.

| (5) | Eksporditoetust tuleks anda lisas CN-koodi 0201 all loetletud teatava värske või jahutatud liha, lisas CN-koodi 0202 all loetletud teatava külmutatud liha, lisas CN-koodi 0206 all loetletud teatava liha või rupsi ning lisas CN-koodi 1602 50 10 all loetletud teatavate muude lihatoodete või konservide või liharupsi eksportimisel teatavatesse sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(5)

Eksporditoetust tuleks anda lisas CN-koodi 0201 all loetletud teatava värske või jahutatud liha, lisas CN-koodi 0202 all loetletud teatava külmutatud liha, lisas CN-koodi 0206 all loetletud teatava liha või rupsi ning lisas CN-koodi 1602 50 10 all loetletud teatavate muude lihatoodete või konservide või liharupsi eksportimisel teatavatesse sihtkohtadesse.

| (6) | Konditustatud või kondiga, soolatud ja kuivatatud veiseliha puhul esinevad tavapärased kaubavood Šveitsi. Kõnealuse kaubavahetuse jätkumise võimaldamiseks tuleks toetus määrata nii, et see kataks Šveitsi turuhindade ja liikmesriikide ekspordihindade vahe. |
| --- | --- |

(6)

Konditustatud või kondiga, soolatud ja kuivatatud veiseliha puhul esinevad tavapärased kaubavood Šveitsi. Kõnealuse kaubavahetuse jätkumise võimaldamiseks tuleks toetus määrata nii, et see kataks Šveitsi turuhindade ja liikmesriikide ekspordihindade vahe.

| (7) | Teatavate teiste valmististe ja liha- ja rupsikonservide puhul, mis on esitatud lisas CN-koodide 1602 50 31 kuni 1602 50 80 all, saab säilitada ühenduse osaluse rahvusvahelises kaubanduses, kehtestades toetuse summas, mis vastab siiani eksportijatele määratud toetusele. |
| --- | --- |

(7)

Teatavate teiste valmististe ja liha- ja rupsikonservide puhul, mis on esitatud lisas CN-koodide 1602 50 31 kuni 1602 50 80 all, saab säilitada ühenduse osaluse rahvusvahelises kaubanduses, kehtestades toetuse summas, mis vastab siiani eksportijatele määratud toetusele.

| (8) | Muude veiselihasektori toodete puhul ei ole vaja toetust kehtestada, kuna ühenduse osa maailmakaubanduses on nende toodete puhul ebaoluline. |
| --- | --- |

(8)

Muude veiselihasektori toodete puhul ei ole vaja toetust kehtestada, kuna ühenduse osa maailmakaubanduses on nende toodete puhul ebaoluline.

| (9) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (7) on kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks ja toetused määratakse selles nomenklatuuris määratletud tootekoodide alusel. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (7) on kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks ja toetused määratakse selles nomenklatuuris määratletud tootekoodide alusel.

| (10) | Ettevõtjate jaoks ekspordiga seotud tolliformaalsuste lihtsustamiseks tuleks kõikide külmutatud jaotustükkide toetused viia vastavusse värskete või jahutatud jaotustükkide, v.a täiskasvanud isasveistelt saadud jaotustükkide toetustega. |
| --- | --- |

(10)

Ettevõtjate jaoks ekspordiga seotud tolliformaalsuste lihtsustamiseks tuleks kõikide külmutatud jaotustükkide toetused viia vastavusse värskete või jahutatud jaotustükkide, v.a täiskasvanud isasveistelt saadud jaotustükkide toetustega.

| (11) | Tuleks tõhustada kontrolli CN-koodiga 1602 50 hõlmatud toodete üle, sätestades, et kõnealustele toodetele toetuse andmise tingimuseks on nende valmistamine nõukogu 4. märtsi 1980. aasta määruse (EMÜ) nr 565/80 (põllumajandustoodete eksporditoetuste ettemaksete kohta) (8) artiklis 4 sätestatud korras. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks tõhustada kontrolli CN-koodiga 1602 50 hõlmatud toodete üle, sätestades, et kõnealustele toodetele toetuse andmise tingimuseks on nende valmistamine nõukogu 4. märtsi 1980. aasta määruse (EMÜ) nr 565/80 (põllumajandustoodete eksporditoetuste ettemaksete kohta) (8) artiklis 4 sätestatud korras.

| (12) | Toetust tuleks ainult nende toodete osas, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses. Seetõttu peavad tooted toetuse saamise tingimustele vastamiseks kandma vastavalt nõukogu direktiivides 64/433/EMÜ, (9) 94/65/EÜ (10) ja 77/99/EMÜ (11) ettenähtud tervisemärki. |
| --- | --- |

(12)

Toetust tuleks ainult nende toodete osas, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses. Seetõttu peavad tooted toetuse saamise tingimustele vastamiseks kandma vastavalt nõukogu direktiivides 64/433/EMÜ, (9) 94/65/EÜ (10) ja 77/99/EMÜ (11) ettenähtud tervisemärki.

| (13) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1964/82 artikli 6 lõikele 2 vähendatakse eritoetust juhul, kui eksporditava kondita liha kogus moodustab vähem kui 95 %, kuid mitte vähem kui 85 % konditustamisel saadud jaotustükkide kogumassist. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1964/82 artikli 6 lõikele 2 vähendatakse eritoetust juhul, kui eksporditava kondita liha kogus moodustab vähem kui 95 %, kuid mitte vähem kui 85 % konditustamisel saadud jaotustükkide kogumassist.

| (14) | Euroopa Ühenduse ning Kesk- ja Ida-Euroopa assotsieerunud riikide vahel sõlmitud Euroopa lepingute raames peetavate, täiendavate soodustuste vastuvõtmist käsitlevate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida veise- ja vasikalihaturu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Selles kontekstis otsustati muuhulgas kaotada eksporditoetused nendele toodetele, mis on mõeldud eksportimiseks Rumeeniasse. Seetõttu tuleks see riik välja arvata toetust saavate sihtkohtade loetelust, tagades samal ajal, et toetuste kaotamine ei tooks kaasa diferentseeritud toetuse kohaldamist teistesse riikidesse suunatud ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Ühenduse ning Kesk- ja Ida-Euroopa assotsieerunud riikide vahel sõlmitud Euroopa lepingute raames peetavate, täiendavate soodustuste vastuvõtmist käsitlevate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida veise- ja vasikalihaturu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Selles kontekstis otsustati muuhulgas kaotada eksporditoetused nendele toodetele, mis on mõeldud eksportimiseks Rumeeniasse. Seetõttu tuleks see riik välja arvata toetust saavate sihtkohtade loetelust, tagades samal ajal, et toetuste kaotamine ei tooks kaasa diferentseeritud toetuse kohaldamist teistesse riikidesse suunatud ekspordi suhtes.

| (15) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Loetelu toodetest, mille puhul antakse määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 33 osutatud eksporditoetusi, ja kõnealuste toetuste suurus ning asjaomased sihtkohad on sätestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Tooted peavad vastama tervisemärkide suhtes kehtestatud nõuetele, mis on ette nähtud:

| — | direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatükis, |
| --- | --- |

—

direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatükis,

| — | direktiivi 94/65/EÜ I lisa VI peatükis, |
| --- | --- |

—

direktiivi 94/65/EÜ I lisa VI peatükis,

| — | direktiivi 77/99/EMÜ B lisa VI peatükis. |
| --- | --- |

—

direktiivi 77/99/EMÜ B lisa VI peatükis.

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 1964/82 artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhul vähendatakse tootekoodi 0201 30 00 9100 alla kuuluvate toodete toetusemäära 14 euro võrra 100 kg kohta.

Artikkel 3

Kui Rumeeniasse eksportimiseks ei ole toetust kindlaks määratud, ei käsitata seda diferentseeritud toetusena.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 4, 8.1.1982, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 744/2000 (EÜT L 89, 11.4.2000, lk 3).

2

(3)  EÜT L 212, 21.7.1982, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2772/2000 (EÜT L 321, 19.12.2000, lk 35).

3

(4)  EÜT L 221, 18.8.1984, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3661/92 (EÜT L 370, 19.12.1992, lk 16).

4

(5)  EÜT L 336, 29.12.1979, lk 44. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3434/87 (EÜT L 327, 18.11.1987, lk 7).

5

(6)  EÜT L 274, 26.10.1996, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2333/96 (EÜT L 317, 6.12.1996, lk 13).

6

(7)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 118/2003 (EÜT L 20, 24.1.2003, lk 3).

7

(8)  EÜT L 62, 7.3.1980, lk 5. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2003 (ELT L 67, 12.3.2003, lk 3).

8

(9)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/23/EÜ (EÜT L 243, 11.10.1995, lk 7).

9

(10)  EÜT L 368, 31.12.1994, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

10

(11)  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

11

---

LISA

Komisjoni 7. detsembri 2004. aasta määrusele, millega kinnitatakse eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg eluskaal | 53,00 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg eluskaal | 53,00 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg eluskaal | 41,00 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 23,50 |
| 0201 10 00 9120 | B02 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 11,50 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| 0201 10 00 9140 | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 16,00 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| 0201 20 20 9120 | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 16,00 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 23,50 |
| 0201 20 30 9120 | B02 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 11,50 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 123,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 71,50 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 41,00 |
| 0201 20 50 9120 | B02 | EUR/100 kg netomass | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 19,50 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 23,50 |
| 0201 20 50 9140 | B02 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 11,50 |
| 0201 20 90 9700 | B02 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 11,50 |
| 0201 30 00 9050 | 400 (3) | EUR/100 kg netomass | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg netomass | 23,50 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg netomass | 37,00 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B08, B09 | EUR/100 kg netomass | 172,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 102,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 60,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg netomass | 152,50 |
| 220 | EUR/100 kg netomass | 205,00 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B08 | EUR/100 kg netomass | 94,50 |
| B09 | EUR/100 kg netomass | 88,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 33,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg netomass | 83,50 |
| 220 | EUR/100 kg netomass | 123,00 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 11,50 |
| 0202 10 00 9900 | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 16,00 |
| 0202 20 10 9000 | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 16,00 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 11,50 |
| 0202 20 50 9100 | B02 | EUR/100 kg netomass | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 19,50 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 11,50 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg netomass | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 11,50 |
| 0202 30 90 9100 | 400 (3) | EUR/100 kg netomass | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg netomass | 23,50 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg netomass | 37,00 |
| 0206 10 95 9000 | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg netomass | 37,00 |
| 0206 29 91 9000 | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg netomass | 37,00 |
| 0210 20 90 9100 | 039 | EUR/100 kg netomass | 23,00 |
| 1602 50 10 9170 (8) | B02 | EUR/100 kg netomass | 22,50 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 15,00 |
| 039 | EUR/100 kg netomass | 17,50 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 88,50 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 79,00 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 88,50 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 79,00 |
| 1602 50 39 9425 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 30,00 |
| 1602 50 39 9525 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 30,00 |
| 1602 50 80 9535 (8) | B00 | EUR/100 kg netomass | 17,50 |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg eluskaal

53,00

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg eluskaal

53,00

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg eluskaal

41,00

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

71,50

B03

EUR/100 kg netomass

43,00

039

EUR/100 kg netomass

23,50

0201 10 00 9120

B02

EUR/100 kg netomass

33,50

B03

EUR/100 kg netomass

10,00

039

EUR/100 kg netomass

11,50

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

97,00

B03

EUR/100 kg netomass

56,50

039

EUR/100 kg netomass

33,50

0201 10 00 9140

B02

EUR/100 kg netomass

46,00

B03

EUR/100 kg netomass

14,00

039

EUR/100 kg netomass

16,00

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

97,00

B03

EUR/100 kg netomass

56,50

039

EUR/100 kg netomass

33,50

0201 20 20 9120

B02

EUR/100 kg netomass

46,00

B03

EUR/100 kg netomass

14,00

039

EUR/100 kg netomass

16,00

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

71,50

B03

EUR/100 kg netomass

43,00

039

EUR/100 kg netomass

23,50

0201 20 30 9120

B02

EUR/100 kg netomass

33,50

B03

EUR/100 kg netomass

10,00

039

EUR/100 kg netomass

11,50

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

123,00

B03

EUR/100 kg netomass

71,50

039

EUR/100 kg netomass

41,00

0201 20 50 9120

B02

EUR/100 kg netomass

58,50

B03

EUR/100 kg netomass

17,50

039

EUR/100 kg netomass

19,50

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

71,50

B03

EUR/100 kg netomass

43,00

039

EUR/100 kg netomass

23,50

0201 20 50 9140

B02

EUR/100 kg netomass

33,50

B03

EUR/100 kg netomass

10,00

039

EUR/100 kg netomass

11,50

0201 20 90 9700

B02

EUR/100 kg netomass

33,50

B03

EUR/100 kg netomass

10,00

039

EUR/100 kg netomass

11,50

0201 30 00 9050

400 (3)

EUR/100 kg netomass

23,50

404 (4)

EUR/100 kg netomass

23,50

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg netomass

46,00

B03

EUR/100 kg netomass

13,00

039

EUR/100 kg netomass

15,00

809, 822

EUR/100 kg netomass

37,00

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B08, B09

EUR/100 kg netomass

172,00

B03

EUR/100 kg netomass

102,00

039

EUR/100 kg netomass

60,00

809, 822

EUR/100 kg netomass

152,50

220

EUR/100 kg netomass

205,00

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B08

EUR/100 kg netomass

94,50

B09

EUR/100 kg netomass

88,00

B03

EUR/100 kg netomass

56,50

039

EUR/100 kg netomass

33,00

809, 822

EUR/100 kg netomass

83,50

220

EUR/100 kg netomass

123,00

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg netomass

33,50

B03

EUR/100 kg netomass

10,00

039

EUR/100 kg netomass

11,50

0202 10 00 9900

B02

EUR/100 kg netomass

46,00

B03

EUR/100 kg netomass

14,00

039

EUR/100 kg netomass

16,00

0202 20 10 9000

B02

EUR/100 kg netomass

46,00

B03

EUR/100 kg netomass

14,00

039

EUR/100 kg netomass

16,00

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg netomass

33,50

B03

EUR/100 kg netomass

10,00

039

EUR/100 kg netomass

11,50

0202 20 50 9100

B02

EUR/100 kg netomass

58,50

B03

EUR/100 kg netomass

17,50

039

EUR/100 kg netomass

19,50

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg netomass

33,50

B03

EUR/100 kg netomass

10,00

039

EUR/100 kg netomass

11,50

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg netomass

33,50

B03

EUR/100 kg netomass

10,00

039

EUR/100 kg netomass

11,50

0202 30 90 9100

400 (3)

EUR/100 kg netomass

23,50

404 (4)

EUR/100 kg netomass

23,50

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg netomass

46,00

B03

EUR/100 kg netomass

13,00

039

EUR/100 kg netomass

15,00

809, 822

EUR/100 kg netomass

37,00

0206 10 95 9000

B02

EUR/100 kg netomass

46,00

B03

EUR/100 kg netomass

13,00

039

EUR/100 kg netomass

15,00

809, 822

EUR/100 kg netomass

37,00

0206 29 91 9000

B02

EUR/100 kg netomass

46,00

B03

EUR/100 kg netomass

13,00

039

EUR/100 kg netomass

15,00

809, 822

EUR/100 kg netomass

37,00

0210 20 90 9100

039

EUR/100 kg netomass

23,00

1602 50 10 9170 (8)

B02

EUR/100 kg netomass

22,50

B03

EUR/100 kg netomass

15,00

039

EUR/100 kg netomass

17,50

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

88,50

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

79,00

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

88,50

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

79,00

1602 50 39 9425 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

30,00

1602 50 39 9525 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

30,00

1602 50 80 9535 (8)

B00

EUR/100 kg netomass

17,50

---

(1)  Kande tegemisel sellesse alamrubriiki tuleb esitada tunnistus, mis on esitatud komisjoni muudetud määruse (EMÜ) nr 32/82 lisas.

(2)  Toetust antakse muudetud määruses (EMÜ) nr 1964/82 sätestatud tingimuste täitmise korral.

(3)  Viiakse läbi vastavalt muudetud määrusele (EMÜ) nr 2973/79.

(4)  Viiakse läbi vastavalt muudetud määrusele (EÜ) nr 2051/96.

(5)  Toetust antakse muudetud määruses (EMÜ) nr 2388/84 sätestatud tingimuste täitmise korral.

(6)  Rasvata taise veiseliha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (EÜT L 210, 1.8.1986, lk 39) lisas kirjeldatud korras. Mõiste “keskmine sisaldus” osutab määruse (EMÜ) nr 765/2002 (EÜT L 117, 4.5.2002, lk 6) artikli 2 lõikes 1 määratletud proovi kogusele. Proov võetakse partii sellest osast, mille puhul oht on suurim.

(7)  Muudetud määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 33 lõike 10 alusel ei määrata toetust kolmandatest riikidest imporditud toodete ekspordiks ja reekspordiks kolmandatesse riikidesse.

(8)  Toetus määratakse üksnes toodetele, mis on valmistatud nõukogu muudetud määruse (EMÜ) nr 565/80 artikliga 4 ette nähtud korra alusel.

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| B00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B08, B09 ja sihtkoht 220. |
| B03 | : | Ceuta, Melilla, Island, Norra, Fääri saared, Andorra, Gibraltar, Püha Tool, Bulgaaria, Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgoland, Gröönimaa, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44). |
| B08 | : | Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong. |
| B09 | : | Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho. |
| B11 | : | Liibanon ja Egiptus. |

B00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia.

B02

:

B08, B09 ja sihtkoht 220.

B03

:

Ceuta, Melilla, Island, Norra, Fääri saared, Andorra, Gibraltar, Püha Tool, Bulgaaria, Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgoland, Gröönimaa, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44).

B08

:

Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong.

B09

:

Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho.

B11

:

Liibanon ja Egiptus.

---

Kohus

| 8.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 361/15

---

PRAKTILISED JUHISED

hagide ja apellatsioonkaebuste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOHUS,

lähtudes oma kodukorra artiklist 125a,

arvestades, et:

| (1) | hagi- ja apellatsioonimenetluste tõhusaks läbiviimiseks tuleb anda poolte esindajatele ja advokaatidele praktilised juhised Euroopa Kohtule seisukohtade esitamiseks ning kohtuistungite ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks; |
| --- | --- |

(1)

hagi- ja apellatsioonimenetluste tõhusaks läbiviimiseks tuleb anda poolte esindajatele ja advokaatidele praktilised juhised Euroopa Kohtule seisukohtade esitamiseks ning kohtuistungite ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks;

| (2) | need juhised kordavad, selgitavad ja täiendavad mõningaid kodukorra sätteid ja peavad võimaldama poolte esindajatel ja advokaatidel arvestada Euroopa Kohtu tööd mõjutavaid piiranguid, mis puudutab eelkõige dokumentide elektroonilist töötlemist ja kirjaliku ja suulise tõlke vajadust; |
| --- | --- |

(2)

need juhised kordavad, selgitavad ja täiendavad mõningaid kodukorra sätteid ja peavad võimaldama poolte esindajatel ja advokaatidel arvestada Euroopa Kohtu tööd mõjutavaid piiranguid, mis puudutab eelkõige dokumentide elektroonilist töötlemist ja kirjaliku ja suulise tõlke vajadust;

| (3) | Euroopa Kohtu kodukorra ja kohtusekretäri ametijuhendi kohaselt tegeleb kohtusekretär menetlusdokumentide vastuvõtmisega, kontrollib nende vastavust kodukorrale ning abistab Euroopa Kohut ja kodasid eelkõige kohtuistungite korraldamisel. Nende ülesannete täitmisel peab kohtusekretär veenduma, et esindajad ja advokaadid järgiksid käesolevaid praktilisi juhiseid ja vajadusel nõudma mittevastavate dokumentide puuduste kõrvaldamist või asjaomase esindaja või advokaadi poolt juhiste järgimist; |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Kohtu kodukorra ja kohtusekretäri ametijuhendi kohaselt tegeleb kohtusekretär menetlusdokumentide vastuvõtmisega, kontrollib nende vastavust kodukorrale ning abistab Euroopa Kohut ja kodasid eelkõige kohtuistungite korraldamisel. Nende ülesannete täitmisel peab kohtusekretär veenduma, et esindajad ja advokaadid järgiksid käesolevaid praktilisi juhiseid ja vajadusel nõudma mittevastavate dokumentide puuduste kõrvaldamist või asjaomase esindaja või advokaadi poolt juhiste järgimist;

| (4) | käesolevate juhiste väljatöötamisel on ära kuulatud liikmesriikide ja institutsioonide esindajate ning Euroopa Liidu Advokatuuride Ja Õigusliitude Nõukogu (CCBE) arvamused, |
| --- | --- |

(4)

käesolevate juhiste väljatöötamisel on ära kuulatud liikmesriikide ja institutsioonide esindajate ning Euroopa Liidu Advokatuuride Ja Õigusliitude Nõukogu (CCBE) arvamused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVAD PRAKTILISED JUHISED:

TEHNILISTE SIDEVAHENDITE KASUTAMINE

| 1. | Euroopa Kohtu kodukorra artikli 37 punktis 6 sätestatud menetlusdokumendi allkirjastatud originaali koopia kohtukantseleile esitamine võib toimuda:






  — | faksi teel (numbrile: (352) 43 37 66)
  või |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopa Kohtu kodukorra artikli 37 punktis 6 sätestatud menetlusdokumendi allkirjastatud originaali koopia kohtukantseleile esitamine võib toimuda:

—

faksi teel (numbrile: (352) 43 37 66)

või

| — | e-posti teel, kirja lisana (e-posti aadress: ecj.registry@curia.eu.int). |
| --- | --- |

—

e-posti teel, kirja lisana (e-posti aadress: ecj.registry@curia.eu.int).

| 2. | E-posti teel saatmisel arvestatakse vaid skaneeritud allkirjastatud originaali koopiat. Tavaline elektroonne fail, elektroonselt allkirjastatud fail ega elektroonselt allkirjastatud faks ei vasta kodukorra artikli 37 punktis 6 sätestatud tingimustele.
  Menetlusdokumendid on soovitatud skaneerida eraldusvõimega 300 dpi ja võimalusel pdf formaadis (kujutis pluss tekst) kasutades Acrobat või Readiris 7 Pro tarkvara. |
| --- | --- |

2.

E-posti teel saatmisel arvestatakse vaid skaneeritud allkirjastatud originaali koopiat. Tavaline elektroonne fail, elektroonselt allkirjastatud fail ega elektroonselt allkirjastatud faks ei vasta kodukorra artikli 37 punktis 6 sätestatud tingimustele.

Menetlusdokumendid on soovitatud skaneerida eraldusvõimega 300 dpi ja võimalusel pdf formaadis (kujutis pluss tekst) kasutades Acrobat või Readiris 7 Pro tarkvara.

| 3. | Faksi või e-posti teel kohtukantseleisse saadetud menetlusdokument loetakse tähtaegselt saabunuks vaid siis, kui selle allkirjastatud originaal jõuab kohtukantseleisse hiljemalt kodukorra artikli 37 punktis 6 sätestatud tähtajaks ehk kümne päeva jooksul pärast nimetatud kujul esitamist. Allkirjastatud originaal tuleb viivitamatult pärast koopia saatmist ilma vähimatki korrektuuri või muudatust tegemata ära saata. Kui allkirjastatud originaal erineb varem esitatud koopiast, võetakse arvesse vaid allkirjastatud originaal. |
| --- | --- |

3.

Faksi või e-posti teel kohtukantseleisse saadetud menetlusdokument loetakse tähtaegselt saabunuks vaid siis, kui selle allkirjastatud originaal jõuab kohtukantseleisse hiljemalt kodukorra artikli 37 punktis 6 sätestatud tähtajaks ehk kümne päeva jooksul pärast nimetatud kujul esitamist. Allkirjastatud originaal tuleb viivitamatult pärast koopia saatmist ilma vähimatki korrektuuri või muudatust tegemata ära saata. Kui allkirjastatud originaal erineb varem esitatud koopiast, võetakse arvesse vaid allkirjastatud originaal.

| 4. | Kui pool on vastavalt artikli 38 punktile 2 nõustunud dokumentide kättetoimetamisega faksi või muu tehnilise sidevahendi teel, peab hagiavaldus sisaldama faksi numbrit või e-posti aadressi, millele kohtusekretär nimetatud poolele ettenähtud dokumendid võib saata. Saaja arvuti peab kohtusekretäri poolt pdf formaadis saadetavate dokumentide vastuvõtuks ja kuvamiseks olema varustatud sobiva tarkvaraga (näiteks Acrobat või Readiris 7 Pro). |
| --- | --- |

4.

Kui pool on vastavalt artikli 38 punktile 2 nõustunud dokumentide kättetoimetamisega faksi või muu tehnilise sidevahendi teel, peab hagiavaldus sisaldama faksi numbrit või e-posti aadressi, millele kohtusekretär nimetatud poolele ettenähtud dokumendid võib saata. Saaja arvuti peab kohtusekretäri poolt pdf formaadis saadetavate dokumentide vastuvõtuks ja kuvamiseks olema varustatud sobiva tarkvaraga (näiteks Acrobat või Readiris 7 Pro).

MENETLUSDOKUMENTIDE ESITAMINE

| 5. | Poolte esitatud (1) menetlusdokumendid peavad võimaldama elektroonset dokumenditöötlust Euroopa Kohtus, eelkõige skaneerimist ja tähemärkide eristamist.
  Nimetatud töötlemiseks peavad olema täidetud järgnevad nõuded.






  1) | Dokument peab olema valgel joonteta paberil, A4 formaadis, tekstiga vaid ühel pool. |
| --- | --- | --- |

5.

Poolte esitatud (1) menetlusdokumendid peavad võimaldama elektroonset dokumenditöötlust Euroopa Kohtus, eelkõige skaneerimist ja tähemärkide eristamist.

Nimetatud töötlemiseks peavad olema täidetud järgnevad nõuded.

1)

Dokument peab olema valgel joonteta paberil, A4 formaadis, tekstiga vaid ühel pool.

| 2) | Menetlusdokumentide ja nende lisade lehed tuleb köita nii, et neid saaks kergesti eraldada (mitte kasutada selliseid köitmisvahendeid nagu liim, klambrid jne). |
| --- | --- |

2)

Menetlusdokumentide ja nende lisade lehed tuleb köita nii, et neid saaks kergesti eraldada (mitte kasutada selliseid köitmisvahendeid nagu liim, klambrid jne).

| 3) | Tekst peab olema üldkasutatavas kirjas (nagu Times New Roman, Courier või Arial), tähesuurus põhitekstis vähemalt 12 ja joonealustes märkustes 10; reavahe 1,5; leheservad ülal, all, vasakul ja paremal vähemalt 2,5 cm. |
| --- | --- |

3)

Tekst peab olema üldkasutatavas kirjas (nagu Times New Roman, Courier või Arial), tähesuurus põhitekstis vähemalt 12 ja joonealustes märkustes 10; reavahe 1,5; leheservad ülal, all, vasakul ja paremal vähemalt 2,5 cm.

| 4) | Menetlusdokumendi lehed peavad olema nummerdatud, numbri asukohaga lehe ülemises servas paremal. Järjestikune numeratsioon peab hõlmama kõiki dokumendi lisade lehti, võimaldamaks kontrollida, et kõik lehed saavad korralikult skaneeritud. |
| --- | --- |

4)

Menetlusdokumendi lehed peavad olema nummerdatud, numbri asukohaga lehe ülemises servas paremal. Järjestikune numeratsioon peab hõlmama kõiki dokumendi lisade lehti, võimaldamaks kontrollida, et kõik lehed saavad korralikult skaneeritud.

| 6. | Menetlusdokumendi esimesele lehele tuleb märkida.






  1) | Dokumendi nimetus (hagiavaldus, apellatsioonkaebus, kostja vastus, vastus apellatsioonkaebusele, repliik, vasturepliik, menetlusse astumise avaldus, menetlusse astuja seisukoht, menetlusse astuja seisukohale esitatud märkused, vastuvõetamatuse vastuväide jne).
  Kui vastuses apellatsioonkaebusele taotletakse esimese astme kohtu otsuse täielikku või osalist tühistamist alusel, mida ei olnud apellatsioonkaebuses nimetatud, tuleb dokumendi nimetuses märkida, et tegu on vastusega apellatsioonkaebusele koos vastuapellatsiooniga. |
| --- | --- | --- |

6.

Menetlusdokumendi esimesele lehele tuleb märkida.

1)

Dokumendi nimetus (hagiavaldus, apellatsioonkaebus, kostja vastus, vastus apellatsioonkaebusele, repliik, vasturepliik, menetlusse astumise avaldus, menetlusse astuja seisukoht, menetlusse astuja seisukohale esitatud märkused, vastuvõetamatuse vastuväide jne).

Kui vastuses apellatsioonkaebusele taotletakse esimese astme kohtu otsuse täielikku või osalist tühistamist alusel, mida ei olnud apellatsioonkaebuses nimetatud, tuleb dokumendi nimetuses märkida, et tegu on vastusega apellatsioonkaebusele koos vastuapellatsiooniga.

| 2) | Kohtuasja number (C.../...) kui kohtukantselei on selle juba teatanud. |
| --- | --- |

2)

Kohtuasja number (C.../...) kui kohtukantselei on selle juba teatanud.

| 3) | Hageja (apellatsioonkaebuse esitaja) ja kostja nimi ning apellatsioonkaebuse puhul vaidlustatav esimese astme kohtu otsus ja pooled esimese astme kohtus. |
| --- | --- |

3)

Hageja (apellatsioonkaebuse esitaja) ja kostja nimi ning apellatsioonkaebuse puhul vaidlustatav esimese astme kohtu otsus ja pooled esimese astme kohtus.

| 4) | Poole nimi, kellele menetlusdokument on adresseeritud. |
| --- | --- |

4)

Poole nimi, kellele menetlusdokument on adresseeritud.

| 7. | Kõik menetlusdokumendi lõigud tuleb nummerdada. |
| --- | --- |

7.

Kõik menetlusdokumendi lõigud tuleb nummerdada.

| 8. | Menetlusdokumendi lõpus peab olema poole esindaja või advokaadi allkiri. |
| --- | --- |

8.

Menetlusdokumendi lõpus peab olema poole esindaja või advokaadi allkiri.

PÕHILISTE MENETLUSDOKUMENTIDE SISU JA VORM

A.   Hagid

Hagiavaldus

| 9. | Hagiavalduse sisu peab vastama kodukorra artikli 38 lõigetele 1 ja 2. |
| --- | --- |

9.

Hagiavalduse sisu peab vastama kodukorra artikli 38 lõigetele 1 ja 2.

| 10. | Iga hagiavalduse alguses tuleb märkida:






  1) | hageja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

10.

Iga hagiavalduse alguses tuleb märkida:

1)

hageja nimi ja aadress;

| 2) | hageja esindaja või advokaadi nimi ja ametinimetus; |
| --- | --- |

2)

hageja esindaja või advokaadi nimi ja ametinimetus;

| 3) | poole (poolte) nimi (nimed), kelle vastu hagi esitatakse; |
| --- | --- |

3)

poole (poolte) nimi (nimed), kelle vastu hagi esitatakse;

| 4) | kodukorra artikli 38 punktis 2 nimetatud kinnitus (kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis ja/või et esindaja või advokaat nõustub dokumentide kättetoimetamisega faksi või muu tehnilise sidevahendi teel). |
| --- | --- |

4)

kodukorra artikli 38 punktis 2 nimetatud kinnitus (kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis ja/või et esindaja või advokaat nõustub dokumentide kättetoimetamisega faksi või muu tehnilise sidevahendi teel).

| 11. | Tühistamishagi avaldusele tuleb lisada vaidlustava akti koopia ja see vastavalt määratleda. |
| --- | --- |

11.

Tühistamishagi avaldusele tuleb lisada vaidlustava akti koopia ja see vastavalt määratleda.

| 12. | Et hõlbustada kodukorra artikli 16 punktis 6 ettenähtud Euroopa Liidu Teatajas avaldatava teatise koostamist kohtukantselei poolt, tuleks hagiavaldusele lisada kokkuvõte hagi õiguslikest alustest ja peamistest käsitletavatest argumentidest. Nimetatud kokkuvõte ei tohi ületada kahte lehekülge. |
| --- | --- |

12.

Et hõlbustada kodukorra artikli 16 punktis 6 ettenähtud Euroopa Liidu Teatajas avaldatava teatise koostamist kohtukantselei poolt, tuleks hagiavaldusele lisada kokkuvõte hagi õiguslikest alustest ja peamistest käsitletavatest argumentidest. Nimetatud kokkuvõte ei tohi ületada kahte lehekülge.

| 13. | Hagiavalduse algusesse või lõppu tuleb täpses sõnastuses märkida hageja nõuded. |
| --- | --- |

13.

Hagiavalduse algusesse või lõppu tuleb täpses sõnastuses märkida hageja nõuded.

| 14. | Avalduse sissejuhatusele peab järgnema lühike ülevaade vaidluse asjaoludest. |
| --- | --- |

14.

Avalduse sissejuhatusele peab järgnema lühike ülevaade vaidluse asjaoludest.

| 15. | Õiguslik argumentatsioon tuleb üles ehitada hagi alustest lähtuvalt. Pärast vaidluse asjaoludest ülevaate andmist tuleks kokkuvõtlikult ja skemaatiliselt kirjeldada hagi aluseid. |
| --- | --- |

15.

Õiguslik argumentatsioon tuleb üles ehitada hagi alustest lähtuvalt. Pärast vaidluse asjaoludest ülevaate andmist tuleks kokkuvõtlikult ja skemaatiliselt kirjeldada hagi aluseid.

Kostja vastus

| 16. | Kostja vastuse sisu peab vastama kodukorra artikli 40 punktis 1 sätestatule. |
| --- | --- |

16.

Kostja vastuse sisu peab vastama kodukorra artikli 40 punktis 1 sätestatule.

| 17. | Iga kostja vastuse algusesse tuleb peale kohtuasja numbri ja hageja nime märkida:






  1) | kostja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

17.

Iga kostja vastuse algusesse tuleb peale kohtuasja numbri ja hageja nime märkida:

1)

kostja nimi ja aadress;

| 2) | kostja esindaja või advokaadi nimi ja ametinimetus; |
| --- | --- |

2)

kostja esindaja või advokaadi nimi ja ametinimetus;

| 3) | kinnitus selle kohta, et kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks on valitud Luxembourg, ja/või esindaja või advokaadi nõusolek dokumentide kättetoimetamiseks faksi või muu tehnilise sidevahendi teel (kodukorra artikli 40 punkt 1). |
| --- | --- |

3)

kinnitus selle kohta, et kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks on valitud Luxembourg, ja/või esindaja või advokaadi nõusolek dokumentide kättetoimetamiseks faksi või muu tehnilise sidevahendi teel (kodukorra artikli 40 punkt 1).

| 18. | Kostja vastuse algusesse või lõppu tuleb täpses sõnastuses märkida kostja nõuded. |
| --- | --- |

18.

Kostja vastuse algusesse või lõppu tuleb täpses sõnastuses märkida kostja nõuded.

| 19. | Argumentatsioon peab võimalikult täpselt lähtuma hagiavalduses esitatud alustest. |
| --- | --- |

19.

Argumentatsioon peab võimalikult täpselt lähtuma hagiavalduses esitatud alustest.

| 20. | Faktilist ja õiguslikku raamistikku korratakse kostja vastuses ainult niivõrd, kuivõrd seda vaidlustatakse või see täpsustamist vajab. Teise poole esitatud asjaolude vaidlustamine peab olema selgesõnaline ja märkima, millist asjaolu vaidlustatakse. |
| --- | --- |

20.

Faktilist ja õiguslikku raamistikku korratakse kostja vastuses ainult niivõrd, kuivõrd seda vaidlustatakse või see täpsustamist vajab. Teise poole esitatud asjaolude vaidlustamine peab olema selgesõnaline ja märkima, millist asjaolu vaidlustatakse.

Repliik ja vasturepliik

| 21. | Repliigis ja vasturepliigis korratakse faktilist ja õiguslikku raamistikku ainult niivõrd, kuivõrd seda sellele eelnenud menetlusdokumentides vaidlustatakse või erandjuhul see täpsustamist vajab. Iga vastuväide peab olema sõnaselgelt väljendatud ja viitama täpselt asjaomasele faktilisele või õiguslikule asjaolule. |
| --- | --- |

21.

Repliigis ja vasturepliigis korratakse faktilist ja õiguslikku raamistikku ainult niivõrd, kuivõrd seda sellele eelnenud menetlusdokumentides vaidlustatakse või erandjuhul see täpsustamist vajab. Iga vastuväide peab olema sõnaselgelt väljendatud ja viitama täpselt asjaomasele faktilisele või õiguslikule asjaolule.

Menetlusse astuja seisukohad

| 22. | Menetlusse astuja seisukohtades võib esitada vaid neid argumente, mis on toetatava põhikohtuasja poole esitatud argumentidega võrreldes uued. Teistele argumentidele võib vaid viidata.
  Menetlusse astuja seisukohtades võib faktilist ja õiguslikku raamistikku korrata ainult niivõrd, kuivõrd vaidlustatakse põhikohtuasja poolte esitatut või see täpsustamist vajab. Asjaolude vaidlustamine peab olema selgesõnaline ja märkima, millist asjaolu vaidlustatakse. |
| --- | --- |

22.

Menetlusse astuja seisukohtades võib esitada vaid neid argumente, mis on toetatava põhikohtuasja poole esitatud argumentidega võrreldes uued. Teistele argumentidele võib vaid viidata.

Menetlusse astuja seisukohtades võib faktilist ja õiguslikku raamistikku korrata ainult niivõrd, kuivõrd vaidlustatakse põhikohtuasja poolte esitatut või see täpsustamist vajab. Asjaolude vaidlustamine peab olema selgesõnaline ja märkima, millist asjaolu vaidlustatakse.

B.   Apellatsioonid

Apellatsioonkaebus

| 23. | Apellatsioonkaebuse sisu peab vastama kodukorra artikli 112 punktis 1 sätestatule. |
| --- | --- |

23.

Apellatsioonkaebuse sisu peab vastama kodukorra artikli 112 punktis 1 sätestatule.

| 24. | Iga apellatsioonkaebuse algusesse tuleb märkida:






  1) | apellatsioonkaebuse esitaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

24.

Iga apellatsioonkaebuse algusesse tuleb märkida:

1)

apellatsioonkaebuse esitaja nimi ja aadress;

| 2) | apellatsioonkaebuse esitaja esindaja või advokaadi nimi ja ametinimetus; |
| --- | --- |

2)

apellatsioonkaebuse esitaja esindaja või advokaadi nimi ja ametinimetus;

| 3) | viide vaidlustatavale esimese astme kohtu otsusele (vaidluse tüüp, kohtu koosseis, kuupäev ja kohtuasja number) ja esimese astme kohtuasja pooled; |
| --- | --- |

3)

viide vaidlustatavale esimese astme kohtu otsusele (vaidluse tüüp, kohtu koosseis, kuupäev ja kohtuasja number) ja esimese astme kohtuasja pooled;

| 4) | kuupäev, millal kaebuse esitajat vaidlustatud otsusest teavitati; |
| --- | --- |

4)

kuupäev, millal kaebuse esitajat vaidlustatud otsusest teavitati;

| 5) | kinnitus selle kohta, et kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks on valitud Luxembourg ja/või nõusolek dokumentide kättetoimetamiseks faksi või muu tehnilise sidevahendi teel. |
| --- | --- |

5)

kinnitus selle kohta, et kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks on valitud Luxembourg ja/või nõusolek dokumentide kättetoimetamiseks faksi või muu tehnilise sidevahendi teel.

| 25. | Apellatsioonkaebusele lisatakse esimese astme kohtu vaidlustatud otsus. |
| --- | --- |

25.

Apellatsioonkaebusele lisatakse esimese astme kohtu vaidlustatud otsus.

| 26. | Et hõlbustada kodukorra artikli 16 punktis 6 ettenähtud Euroopa Liidu Teatajas avaldatava teatise koostamist, tuleks apellatsioonkaebusele lisada kokkuvõte kaebuse õiguslikest alustest ja peamistest käsitletavatest argumentidest. Nimetatud kokkuvõte ei tohi ületada kahte lehekülge. |
| --- | --- |

26.

Et hõlbustada kodukorra artikli 16 punktis 6 ettenähtud Euroopa Liidu Teatajas avaldatava teatise koostamist, tuleks apellatsioonkaebusele lisada kokkuvõte kaebuse õiguslikest alustest ja peamistest käsitletavatest argumentidest. Nimetatud kokkuvõte ei tohi ületada kahte lehekülge.

| 27. | Apellatsioonkaebuse algusesse või lõppu tuleb märkida kaebuse esitaja täpsed nõuded (kodukorra artikli 113 punkt 1). |
| --- | --- |

27.

Apellatsioonkaebuse algusesse või lõppu tuleb märkida kaebuse esitaja täpsed nõuded (kodukorra artikli 113 punkt 1).

| 28. | Tavaliselt ei ole vaidluse tausta ja eset vajalik kirjeldada, piisab viitamisest esimese astme kohtu otsusele. |
| --- | --- |

28.

Tavaliselt ei ole vaidluse tausta ja eset vajalik kirjeldada, piisab viitamisest esimese astme kohtu otsusele.

| 29. | Õiguslik argumentatsioon tuleb üles ehitada apellatsioonkaebuse alustest lähtuvalt, eelkõige tuleb ära märkida õiguslikud vead. Kaebuse alguses tuleks õiguslikke aluseid kokkuvõtlikult ja skemaatiliselt kirjeldada. |
| --- | --- |

29.

Õiguslik argumentatsioon tuleb üles ehitada apellatsioonkaebuse alustest lähtuvalt, eelkõige tuleb ära märkida õiguslikud vead. Kaebuse alguses tuleks õiguslikke aluseid kokkuvõtlikult ja skemaatiliselt kirjeldada.

Vastus apellatsioonkaebusele

| 30. | Vastus apellatsioonkaebusele peab vastama kodukorra artikli 115 punktis 2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

30.

Vastus apellatsioonkaebusele peab vastama kodukorra artikli 115 punktis 2 sätestatud nõuetele.

| 31. | Iga apellatsioonkaebuse vastuse algusesse tuleb peale kohtuasja numbri ja teise poole nime märkida:






  1) | selle esitaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

31.

Iga apellatsioonkaebuse vastuse algusesse tuleb peale kohtuasja numbri ja teise poole nime märkida:

1)

selle esitaja nimi ja aadress;

| 2) | selle poole esindaja või advokaadi nimi ja ametinimetus; |
| --- | --- |

2)

selle poole esindaja või advokaadi nimi ja ametinimetus;

| 3) | kuupäev, millal apellatsioonkaebus vastustajale kätte toimetati; |
| --- | --- |

3)

kuupäev, millal apellatsioonkaebus vastustajale kätte toimetati;

| 4) | kinnitus selle kohta, et kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks on valitud Luxembourg ja/või nõusolek dokumentide kättetoimetamiseks faksi või muu tehnilise sidevahendi teel. |
| --- | --- |

4)

kinnitus selle kohta, et kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks on valitud Luxembourg ja/või nõusolek dokumentide kättetoimetamiseks faksi või muu tehnilise sidevahendi teel.

| 32. | Apellatsioonkaebuse vastuse algusesse või lõppu tuleb märkida esitaja täpsed nõuded. |
| --- | --- |

32.

Apellatsioonkaebuse vastuse algusesse või lõppu tuleb märkida esitaja täpsed nõuded.

| 33. | Kui vastuses apellatsioonkaebusele taotletakse esimese astme kohtu otsuse täielikku või osalist tühistamist alusel, mida apellatsioonkaebuses ei käsitleta, tuleb menetlusdokumendi pealkirjaks märkida “vastuapellatsioon”. |
| --- | --- |

33.

Kui vastuses apellatsioonkaebusele taotletakse esimese astme kohtu otsuse täielikku või osalist tühistamist alusel, mida apellatsioonkaebuses ei käsitleta, tuleb menetlusdokumendi pealkirjaks märkida “vastuapellatsioon”.

| 34. | Õiguslik argumentatsioon tuleb üles ehitada apellatsioonkaebuse esitaja alustest lähtudes niivõrd, kuivõrd see on võimalik ja/või vastuapellatsiooni toetuseks esitatavatest argumentidest lähtudes. |
| --- | --- |

34.

Õiguslik argumentatsioon tuleb üles ehitada apellatsioonkaebuse esitaja alustest lähtudes niivõrd, kuivõrd see on võimalik ja/või vastuapellatsiooni toetuseks esitatavatest argumentidest lähtudes.

| 35. | Kuna faktiline ja õiguslik raamistik on vaidlustatud otsuses juba käsitletud, korratakse neid vastuses apellatsioonkaebusele erandjuhul ja niivõrd, kuivõrd neid vaidlustatakse või need täpsustamist vajavad. Asjaolude vaidlustamine peab olema selgesõnaline ja märkima, millist asjaolu vaidlustatakse. |
| --- | --- |

35.

Kuna faktiline ja õiguslik raamistik on vaidlustatud otsuses juba käsitletud, korratakse neid vastuses apellatsioonkaebusele erandjuhul ja niivõrd, kuivõrd neid vaidlustatakse või need täpsustamist vajavad. Asjaolude vaidlustamine peab olema selgesõnaline ja märkima, millist asjaolu vaidlustatakse.

Repliik ja vasturepliik

| 36. | Repliigis ja vasturepliigis tavaliselt faktilist ja õiguslikku raamistikku enam ei korrata. Iga vastuväide peab olema sõnaselgelt väljendatud ja viitama täpselt asjaomasele faktilisele või õiguslikule asjaolule. |
| --- | --- |

36.

Repliigis ja vasturepliigis tavaliselt faktilist ja õiguslikku raamistikku enam ei korrata. Iga vastuväide peab olema sõnaselgelt väljendatud ja viitama täpselt asjaomasele faktilisele või õiguslikule asjaolule.

Menetlusse astuja seisukohad

| 37. | Menetlusse astuja seisukohtades võib esitada vaid neid argumente, mis on toetatava põhikohtuasja poole esitatud argumentidega võrreldes uued. Teistele argumentidele võib vaid viidata.
  Menetlusse astuja seisukohtades võib faktilist ja õiguslikku raamistikku korrata ainult niivõrd, kuivõrd vaidlustatakse põhikohtuasja poolte esitatut või see täpsustamist vajab. Asjaolude vaidlustamine peab olema selgesõnaline ja märkima, millist asjaolu vaidlustatakse. |
| --- | --- |

37.

Menetlusse astuja seisukohtades võib esitada vaid neid argumente, mis on toetatava põhikohtuasja poole esitatud argumentidega võrreldes uued. Teistele argumentidele võib vaid viidata.

Menetlusse astuja seisukohtades võib faktilist ja õiguslikku raamistikku korrata ainult niivõrd, kuivõrd vaidlustatakse põhikohtuasja poolte esitatut või see täpsustamist vajab. Asjaolude vaidlustamine peab olema selgesõnaline ja märkima, millist asjaolu vaidlustatakse.

MENETLUSDOKUMENTIDE LISAD

| 38. | Kohtulikule uurimisele kuuluv õiguslik argumentatsioon peab sisalduma menetlusdokumendis ja mitte selle lisades. |
| --- | --- |

38.

Kohtulikule uurimisele kuuluv õiguslik argumentatsioon peab sisalduma menetlusdokumendis ja mitte selle lisades.

| 39. | Lisades tuuakse ära vaid menetlusdokumendis nimetatud ja selle sisu tõendamiseks või illustreerimiseks vajalikud dokumendid. |
| --- | --- |

39.

Lisades tuuakse ära vaid menetlusdokumendis nimetatud ja selle sisu tõendamiseks või illustreerimiseks vajalikud dokumendid.

| 40. | Lisad on vastuvõetavad vaid siis, kui nad esitatakse koos lisade nimekirjaga (kodukorra artikli 37 punkt 4). Lisade nimekirjas tuleb iga lisa kohta märkida:






  1) | lisa number; |
| --- | --- | --- |

40.

Lisad on vastuvõetavad vaid siis, kui nad esitatakse koos lisade nimekirjaga (kodukorra artikli 37 punkt 4). Lisade nimekirjas tuleb iga lisa kohta märkida:

1)

lisa number;

| 2) | lisa lühike kirjeldus (näiteks: “kiri”, selle kuupäev, autor, saaja ja lehekülgede arv); |
| --- | --- |

2)

lisa lühike kirjeldus (näiteks: “kiri”, selle kuupäev, autor, saaja ja lehekülgede arv);

| 3) | menetlusdokumendi lehekülg ja lõigu number, milles lisale viidati ja lisa vajadust põhjendati. |
| --- | --- |

3)

menetlusdokumendi lehekülg ja lõigu number, milles lisale viidati ja lisa vajadust põhjendati.

| 41. | Kui menetlusdokumendi lisas on kohtu töö lihtsustamiseks toodud koopiad kohtuotsustest, väljavõtted õiguslikest doktriinidest või õigusaktidest, tuleb need teistest lisadest eraldada. |
| --- | --- |

41.

Kui menetlusdokumendi lisas on kohtu töö lihtsustamiseks toodud koopiad kohtuotsustest, väljavõtted õiguslikest doktriinidest või õigusaktidest, tuleb need teistest lisadest eraldada.

| 42. | Lisatud dokumendile viitamisel tuleb lisade nimekirjast lähtudes märkida lisa number, kus see esineb, ja menetlusdokument, mille juurde see lisa kuulub. Kui apellatsioonmenetluses viidatakse esimese astme kohtu menetluses esitatud dokumendile, tuleb märkida ka selles menetluses kasutatud identifitseerimistunnused. |
| --- | --- |

42.

Lisatud dokumendile viitamisel tuleb lisade nimekirjast lähtudes märkida lisa number, kus see esineb, ja menetlusdokument, mille juurde see lisa kuulub. Kui apellatsioonmenetluses viidatakse esimese astme kohtu menetluses esitatud dokumendile, tuleb märkida ka selles menetluses kasutatud identifitseerimistunnused.

MENETLUSDOKUMENTIDE KOOSTAMINE JA PIKKUS

| 43. | Kiire menetluse huvides tuleb menetlusdokumentide koostamisel lähtuda eelkõige järgmistest põhimõtetest:






  — | kohtuliku uurimise aluseks on menetlusdokument, uurimise lihtsustamiseks peab see olema üles ehitatud kokkuvõtlikult ja kordusteta; |
| --- | --- | --- |

43.

Kiire menetluse huvides tuleb menetlusdokumentide koostamisel lähtuda eelkõige järgmistest põhimõtetest:

—

kohtuliku uurimise aluseks on menetlusdokument, uurimise lihtsustamiseks peab see olema üles ehitatud kokkuvõtlikult ja kordusteta;

| — | tavaliselt menetlusdokument tõlgitakse, tõlke lihtsustamiseks ja maksimaalse täpsuse tagamiseks tuleks kasutada lihtsa struktuuriga lauseid ning lihtsat ja täpset sõnastust; |
| --- | --- |

—

tavaliselt menetlusdokument tõlgitakse, tõlke lihtsustamiseks ja maksimaalse täpsuse tagamiseks tuleks kasutada lihtsa struktuuriga lauseid ning lihtsat ja täpset sõnastust;

| — | kohtutoimiku tõlkimiseks ja uurimiseks kuluv aeg on proportsionaalne esitatud menetlusdokumentide pikkusega ning, mida lühemad need dokumendid on, seda kiirem on kohtuasja käsitlemine. |
| --- | --- |

—

kohtutoimiku tõlkimiseks ja uurimiseks kuluv aeg on proportsionaalne esitatud menetlusdokumentide pikkusega ning, mida lühemad need dokumendid on, seda kiirem on kohtuasja käsitlemine.

| 44. | Euroopa Kohtu praktika on näidanud, et asjakohaste menetlusdokumentide pikkus, väljaarvatud erandjuhtudel, ei ületa 10–15 lehekülge, repliigid, vasturepliigid ja vastused apellatsioonkaebustele piirduvad enamasti 5–10 leheküljega. |
| --- | --- |

44.

Euroopa Kohtu praktika on näidanud, et asjakohaste menetlusdokumentide pikkus, väljaarvatud erandjuhtudel, ei ületa 10–15 lehekülge, repliigid, vasturepliigid ja vastused apellatsioonkaebustele piirduvad enamasti 5–10 leheküljega.

TAOTLUS KIIRENDATUD MENETLUSEKS

| 45. | Pool, kes vastavalt kodukorra artiklile 62a eraldi dokumendis taotleb, et Euroopa Kohus teeks otsuse kiirendatud menetlusega, peab lühidalt põhjendama kohtuasja erilist iseloomu. Nimetatud taotlus ei tohi, välja arvatud erandjuhtudel, ületada 5 lehekülge. |
| --- | --- |

45.

Pool, kes vastavalt kodukorra artiklile 62a eraldi dokumendis taotleb, et Euroopa Kohus teeks otsuse kiirendatud menetlusega, peab lühidalt põhjendama kohtuasja erilist iseloomu. Nimetatud taotlus ei tohi, välja arvatud erandjuhtudel, ületada 5 lehekülge.

| 46. | Kuna kiirendatud menetlus on peamiselt suuline, peab seda taotlev pool esitatavas menetlusdokumendis piirduma lühikokkuvõttega käsitletavatest õiguslikest alustest. Nimetatud dokument ei tohi, välja arvatud erandjuhtudel, ületada 10 lehekülge. |
| --- | --- |

46.

Kuna kiirendatud menetlus on peamiselt suuline, peab seda taotlev pool esitatavas menetlusdokumendis piirduma lühikokkuvõttega käsitletavatest õiguslikest alustest. Nimetatud dokument ei tohi, välja arvatud erandjuhtudel, ületada 10 lehekülge.

TAOTLUS REPLIIGI ESITAMISEKS APELLATSIOONMENETLUSES

| 47. | Euroopa Kohtu president võib taotluse korral anda loa repliigi esitamiseks, kui see on vajalik apellatsioonkaebuse esitaja seisukoha toetamiseks või otsuse ettevalmistamiseks.
  Nimetatud taotlus ei tohi, välja arvatud erandjuhtudel, ületada 2–3 lehekülge ja peab piirduma kokkuvõttega nendest põhjustest, miks apellatsioonkaebuse esitaja arvates repliik on vajalik. Taotlus peab olema sedavõrd arusaadav, et selle mõistmiseks ei oleks vaja toetuda apellatsioonkaebusele ega vastusele apellatsioonkaebusele. |
| --- | --- |

47.

Euroopa Kohtu president võib taotluse korral anda loa repliigi esitamiseks, kui see on vajalik apellatsioonkaebuse esitaja seisukoha toetamiseks või otsuse ettevalmistamiseks.

Nimetatud taotlus ei tohi, välja arvatud erandjuhtudel, ületada 2–3 lehekülge ja peab piirduma kokkuvõttega nendest põhjustest, miks apellatsioonkaebuse esitaja arvates repliik on vajalik. Taotlus peab olema sedavõrd arusaadav, et selle mõistmiseks ei oleks vaja toetuda apellatsioonkaebusele ega vastusele apellatsioonkaebusele.

TAOTLUS KOHTUISTUNGI KORRALDAMISEKS

| 48. | Kui ükski pooltest ei ole taotlenud oma ärakuulamist suulises menetluses, võib Euroopa Kohus otsustada kohtuistungi ära jätta (kodukorra artiklid 44a ja 120). Praktikas korraldatakse kohtuistung harva ilma sellekohase taotluseta.
  Taotluses tuleb märkida põhjused, miks pool soovib, et teda ära kuulataks. Põhjendus peab lähtuma konkreetsest hinnangust kohtuistungi kasulikkusest selle poole jaoks ja viitama nendele toimiku või argumentatsiooni osadele, mida see pool peab vajalikuks kohtuistungil üksikasjalikumalt täpsustada või ümber lükata. Üldine põhjendus, mis viitab kohtuasja või otsustatavate küsimuste tähtsusele, ei ole piisav. |
| --- | --- |

48.

Kui ükski pooltest ei ole taotlenud oma ärakuulamist suulises menetluses, võib Euroopa Kohus otsustada kohtuistungi ära jätta (kodukorra artiklid 44a ja 120). Praktikas korraldatakse kohtuistung harva ilma sellekohase taotluseta.

Taotluses tuleb märkida põhjused, miks pool soovib, et teda ära kuulataks. Põhjendus peab lähtuma konkreetsest hinnangust kohtuistungi kasulikkusest selle poole jaoks ja viitama nendele toimiku või argumentatsiooni osadele, mida see pool peab vajalikuks kohtuistungil üksikasjalikumalt täpsustada või ümber lükata. Üldine põhjendus, mis viitab kohtuasja või otsustatavate küsimuste tähtsusele, ei ole piisav.

KOHTUISTUNGI ETTEVALMISTAMINE JA LÄBIVIIMINE

| 49. | Enne kohtuistungi algust kutsutakse esindajad ja advokaadid lühikesele nõupidamisele kohtukoosseisuga, mille eesmärgiks on istungi korraldus. Ettekandja-kohtunik ja kohtujurist võivad niisugusel juhul täpsustada neid küsimusi, mida nad soovivad kohtuistungil käsitleda. |
| --- | --- |

49.

Enne kohtuistungi algust kutsutakse esindajad ja advokaadid lühikesele nõupidamisele kohtukoosseisuga, mille eesmärgiks on istungi korraldus. Ettekandja-kohtunik ja kohtujurist võivad niisugusel juhul täpsustada neid küsimusi, mida nad soovivad kohtuistungil käsitleda.

| 50. | Kohtukõnede kestus on piiratud: täiskogu, suurkoja ja viiest kohtunikust koosneva koja ees maksimaalselt 30 minutit ja kolmest kohtunikust koosneva koja ees maksimaalselt 15 minutit. Menetlusse astuja kohtukõne pikkus on kõikide koosseisude ees maksimaalselt 15 minutit.
  Kohtukoosseisu esimehele esitatud taotluses esitatud detailse põhjenduse alusel võidakse erandjuhtudel lubada pikemaid sõnavõtte. Nimetatud taotlus tuleb Euroopa Kohtule esitada esimesel võimalusel ja selleks, et seda arvesse võtta saaks, hiljemalt kaks nädalat enne istungi kuupäeva.
  Kutses kohtuistungile palutakse esindajatel ja advokaatidel teavitada kohtukantseleid oma kohtukõnede pikkusest. Saadud teavet kasutatakse Euroopa Kohtu ja kodade töö korraldamiseks ning nõutud kõnekestust ei ole võimalik ületada. |
| --- | --- |

50.

Kohtukõnede kestus on piiratud: täiskogu, suurkoja ja viiest kohtunikust koosneva koja ees maksimaalselt 30 minutit ja kolmest kohtunikust koosneva koja ees maksimaalselt 15 minutit. Menetlusse astuja kohtukõne pikkus on kõikide koosseisude ees maksimaalselt 15 minutit.

Kohtukoosseisu esimehele esitatud taotluses esitatud detailse põhjenduse alusel võidakse erandjuhtudel lubada pikemaid sõnavõtte. Nimetatud taotlus tuleb Euroopa Kohtule esitada esimesel võimalusel ja selleks, et seda arvesse võtta saaks, hiljemalt kaks nädalat enne istungi kuupäeva.

Kutses kohtuistungile palutakse esindajatel ja advokaatidel teavitada kohtukantseleid oma kohtukõnede pikkusest. Saadud teavet kasutatakse Euroopa Kohtu ja kodade töö korraldamiseks ning nõutud kõnekestust ei ole võimalik ületada.

| 51. | Kirjaliku menetluse käigus on kohtunikud ja kohtujurist kohtuasja, selle aluste ja poolte argumentidega juba põhjalikult tutvunud. Kohtukõne eesmärgiks ei ole poole seisukohtade taasesitamine, vaid üksikasjade täpsustamine, mida esindaja või advokaat peab eriti oluliseks, eelkõige nende, millele viidati taotluses korraldada kohtuistung (vt eespool punkt 48). Vältida tuleb selle kordamist, mis on menetlusdokumendis kirjas; vajadusel piisab sõnavõtus sellele viitamisest.
  Kohtukõnet on soovitav alustada selle ülesehituse tutvustamisest. |
| --- | --- |

51.

Kirjaliku menetluse käigus on kohtunikud ja kohtujurist kohtuasja, selle aluste ja poolte argumentidega juba põhjalikult tutvunud. Kohtukõne eesmärgiks ei ole poole seisukohtade taasesitamine, vaid üksikasjade täpsustamine, mida esindaja või advokaat peab eriti oluliseks, eelkõige nende, millele viidati taotluses korraldada kohtuistung (vt eespool punkt 48). Vältida tuleb selle kordamist, mis on menetlusdokumendis kirjas; vajadusel piisab sõnavõtus sellele viitamisest.

Kohtukõnet on soovitav alustada selle ülesehituse tutvustamisest.

| 52. | Tihti kuulavad kohtukoosseisu liikmed sõnavõtte sünkroontõlke abil. Tõlkimise võimaldamiseks peaksid esindajad ja advokaadid rääkima tavalises rütmis ja sundimatult, kasutades lühikesi lihtsa struktuuriga lauseid.
  Ei ole soovitav ette lugeda varem valmiskirjutatud teksti. Eelistada tuleks rääkimist hästi struktureeritud märkmete abil. Kui kohtukõne siiski kirjalikult ette valmistatakse, tuleb selle koostamisel arvestada sellega, et see tuleb esitada suuliselt ja seetõttu peaks tekst olema võimalikult suulisele ettekandele lähedane. Suulise tõlke hõlbustamiseks palutakse esindajatel ja advokaatidel oma kavandatava kohtukõne tekst või kirjalikud märkmed eelnevalt saata suulise tõlke osakonda (faks (352) 43 03 36 97). |
| --- | --- |

52.

Tihti kuulavad kohtukoosseisu liikmed sõnavõtte sünkroontõlke abil. Tõlkimise võimaldamiseks peaksid esindajad ja advokaadid rääkima tavalises rütmis ja sundimatult, kasutades lühikesi lihtsa struktuuriga lauseid.

Ei ole soovitav ette lugeda varem valmiskirjutatud teksti. Eelistada tuleks rääkimist hästi struktureeritud märkmete abil. Kui kohtukõne siiski kirjalikult ette valmistatakse, tuleb selle koostamisel arvestada sellega, et see tuleb esitada suuliselt ja seetõttu peaks tekst olema võimalikult suulisele ettekandele lähedane. Suulise tõlke hõlbustamiseks palutakse esindajatel ja advokaatidel oma kavandatava kohtukõne tekst või kirjalikud märkmed eelnevalt saata suulise tõlke osakonda (faks (352) 43 03 36 97).

Otsustatud Luxembourgis 15. oktoobril 2004

---

(1)

| Euroopa Ühenduste Kohus |
| --- |
| L-2925 LUXEMBOURG |

Euroopa Ühenduste Kohus

L-2925 LUXEMBOURG

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 8.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 361/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 361/21

---

KOMISJONI OTSUS,

10. detsember 2003,

Prantsusmaa poolt France 2-le ja France 3-le antud riigiabi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2003) 4497 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/838/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiget,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt nimetatud artiklitele (1) kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võtnud need märkused arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 10. märtsil 1993 esitas Prantsuse Televisiooni 1 AS (edaspidi TF1) komisjonile kaebuse seoses avalik-õiguslike kanalite France 2 ja France 3 (2) rahastamis- ja kasutamisviisiga. See kaebus esitati asutamislepingu artikli 81, artikli 86 lõike 1 ja artikli 87 rikkumise kohta. |
| --- | --- |

(1)

10. märtsil 1993 esitas Prantsuse Televisiooni 1 AS (edaspidi TF1) komisjonile kaebuse seoses avalik-õiguslike kanalite France 2 ja France 3 (2) rahastamis- ja kasutamisviisiga. See kaebus esitati asutamislepingu artikli 81, artikli 86 lõike 1 ja artikli 87 rikkumise kohta.

| (2) | TF1 hindab asutamislepingu artikli 81 alusel, et France 2 ja France 3 viisid ellu teatud hulga ühiselt kooskõlastatud tegevusi, mille eesmärgiks ja tagajärjeks oli konkurentsi piiramine. TF1 kinnitab lepingu artikli 86 alusel, et Prantsuse riik rakendab meetmeid, mis on vastuolus riigi- ja eraettevõtete võrdväärse kohtlemise põhimõttega, ja meetmeid, mis eeldavad või julgustavad konkurentsivastaseid kokkuleppeid. Lõpuks kinnitab TF1 asutamislepingu artikli 87 alusel, et televisioonimaks, erinevad toetused ja kapitalidotatsioonid ning puudujäägi load, mida võimaldati France 2-le ja France 3-le 90. aastate alguses, moodustavad riigiabi. Lisaks peab TF1 riigiabiga võrdväärset mõju omavaks meetmeks asjaolu, et audiovisuaalteenuste ülemnõukogul (edaspidi CSA) ei ole võimalik kohaldada avalik-õiguslike kanalite suhtes rahalisi karistusi. TF1 arvestab, et see riigiabi võimaldas avalik-õiguslikel kanalitel vabaneda ärilise kulutasuvuse sundusest ja teha kõrgemaid pakkumisi televisiooniõiguste ostmiseks ning praktiseerida kahjudega müügi hindu ja kunstlikke hinnaalandusi oma reklaamiekraanidel või sponsorlustegevuses. |
| --- | --- |

(2)

TF1 hindab asutamislepingu artikli 81 alusel, et France 2 ja France 3 viisid ellu teatud hulga ühiselt kooskõlastatud tegevusi, mille eesmärgiks ja tagajärjeks oli konkurentsi piiramine. TF1 kinnitab lepingu artikli 86 alusel, et Prantsuse riik rakendab meetmeid, mis on vastuolus riigi- ja eraettevõtete võrdväärse kohtlemise põhimõttega, ja meetmeid, mis eeldavad või julgustavad konkurentsivastaseid kokkuleppeid. Lõpuks kinnitab TF1 asutamislepingu artikli 87 alusel, et televisioonimaks, erinevad toetused ja kapitalidotatsioonid ning puudujäägi load, mida võimaldati France 2-le ja France 3-le 90. aastate alguses, moodustavad riigiabi. Lisaks peab TF1 riigiabiga võrdväärset mõju omavaks meetmeks asjaolu, et audiovisuaalteenuste ülemnõukogul (edaspidi CSA) ei ole võimalik kohaldada avalik-õiguslike kanalite suhtes rahalisi karistusi. TF1 arvestab, et see riigiabi võimaldas avalik-õiguslikel kanalitel vabaneda ärilise kulutasuvuse sundusest ja teha kõrgemaid pakkumisi televisiooniõiguste ostmiseks ning praktiseerida kahjudega müügi hindu ja kunstlikke hinnaalandusi oma reklaamiekraanidel või sponsorlustegevuses.

| (3) | 16. juulil 1993 saatis komisjon taotluse teabe saamiseks TF1-le, kes vastas 30. septembri 1993. aasta kirjaga. Taotlus teabe saamiseks saadeti Prantsuse ametiasutustele 12. augustil 1993, kes vastasid 9. detsembri 1993. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

16. juulil 1993 saatis komisjon taotluse teabe saamiseks TF1-le, kes vastas 30. septembri 1993. aasta kirjaga. Taotlus teabe saamiseks saadeti Prantsuse ametiasutustele 12. augustil 1993, kes vastasid 9. detsembri 1993. aasta kirjaga.

| (4) | 17. märtsil 1994 saatis TF1 komisjonile kirja, milles võttis kokku kaebuse põhilise sisu. |
| --- | --- |

(4)

17. märtsil 1994 saatis TF1 komisjonile kirja, milles võttis kokku kaebuse põhilise sisu.

| (5) | 23. septembri 1994. aasta kirjaga ja 12. detsembri 1994. aasta dokumendiga andis TF1 lisateavet. Samal ajavahemikul toimus mitu kohtumist komisjoni esindajate ja TF1 esindajate vahel. |
| --- | --- |

(5)

23. septembri 1994. aasta kirjaga ja 12. detsembri 1994. aasta dokumendiga andis TF1 lisateavet. Samal ajavahemikul toimus mitu kohtumist komisjoni esindajate ja TF1 esindajate vahel.

| (6) | 9. juuni 1995. aasta kirjaga avaldas TF1 muret kaebuse uurimise suhtes. Komisjon vastas 5. juuli 1995. aasta kirjas, et uurimine, mille ta oli tellinud avaliku teenistuse televisiooni rahastamise küsimuse teemal kõikides liikmesriikides, ei olnud veel kättesaadav. |
| --- | --- |

(6)

9. juuni 1995. aasta kirjaga avaldas TF1 muret kaebuse uurimise suhtes. Komisjon vastas 5. juuli 1995. aasta kirjas, et uurimine, mille ta oli tellinud avaliku teenistuse televisiooni rahastamise küsimuse teemal kõikides liikmesriikides, ei olnud veel kättesaadav.

| (7) | 3. oktoobri 1995. aasta kuupäeva kirjaga nõudis TF1 komisjonilt tegutsemist. Viimane teavitas taotlejat 11. detsembri 1995. aasta kirja teel, et ta oli palunud 21. novembri 1995. aasta kirjaga Prantsuse ametiasutustelt lisateavet. Ühes 27. novembri 1995. aasta dokumendis andis TF1 lisateavet. |
| --- | --- |

(7)

3. oktoobri 1995. aasta kuupäeva kirjaga nõudis TF1 komisjonilt tegutsemist. Viimane teavitas taotlejat 11. detsembri 1995. aasta kirja teel, et ta oli palunud 21. novembri 1995. aasta kirjaga Prantsuse ametiasutustelt lisateavet. Ühes 27. novembri 1995. aasta dokumendis andis TF1 lisateavet.

| (8) | 2. veebruaril 1996 esitas TF1 Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule komisjoni vastu hagi tegevusetuse asjus. |
| --- | --- |

(8)

2. veebruaril 1996 esitas TF1 Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule komisjoni vastu hagi tegevusetuse asjus.

| (9) | 16. veebruari 1996. aasta kirjaga vastasid Prantsuse ametiasutused teabetaotlusele, mis oli neile esitatud 21. novembril 1995.22. veebruari, 28. juuni, 4. ja 18. oktoobri 1996. aasta kirjaga saatis komisjon Prantsuse ametiasutustele uued taotlused teabe saamiseks. Need vastasid mitme kirja ja faksiga 21. märtsil, 28. märtsil, 12. aprillil, 18. juulil ja 20. detsembril 1996. |
| --- | --- |

(9)

16. veebruari 1996. aasta kirjaga vastasid Prantsuse ametiasutused teabetaotlusele, mis oli neile esitatud 21. novembril 1995.22. veebruari, 28. juuni, 4. ja 18. oktoobri 1996. aasta kirjaga saatis komisjon Prantsuse ametiasutustele uued taotlused teabe saamiseks. Need vastasid mitme kirja ja faksiga 21. märtsil, 28. märtsil, 12. aprillil, 18. juulil ja 20. detsembril 1996.

| (10) | TF1 saatis 10. märtsi 1997. aasta kirjaga komisjonile täienduse oma esialgsele kaebusele. |
| --- | --- |

(10)

TF1 saatis 10. märtsi 1997. aasta kirjaga komisjonile täienduse oma esialgsele kaebusele.

| (11) | TF1-le 15. mail 1997 saadetud kirjas leidis komisjon, et ükski riiklikest meetmetest ei rikkunud lepingu artiklit 86 koos artiklitega 81 ja 82. |
| --- | --- |

(11)

TF1-le 15. mail 1997 saadetud kirjas leidis komisjon, et ükski riiklikest meetmetest ei rikkunud lepingu artiklit 86 koos artiklitega 81 ja 82.

| (12) | 21. oktoobri 1997. aasta kirjaga andsid Prantsuse ametiasutused komisjonile täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(12)

21. oktoobri 1997. aasta kirjaga andsid Prantsuse ametiasutused komisjonile täiendavat teavet.

| (13) | 10. juulil 1998 toimus komisjoni ja TF1 koosolek. |
| --- | --- |

(13)

10. juulil 1998 toimus komisjoni ja TF1 koosolek.

| (14) | 2. veebruaril 1999 vastuvõetud otsusega lükkas komisjon tagasi TF1 kaebusega tõstatatud vahendid, mis põhinesid lepingu artiklitel 81 ja 82. |
| --- | --- |

(14)

2. veebruaril 1999 vastuvõetud otsusega lükkas komisjon tagasi TF1 kaebusega tõstatatud vahendid, mis põhinesid lepingu artiklitel 81 ja 82.

| (15) | 26. veebruaril 1999 saatis komisjon teabe saamise korralduse Prantsuse ametiasutustele, kes vastasid 29. aprilli 1999. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(15)

26. veebruaril 1999 saatis komisjon teabe saamise korralduse Prantsuse ametiasutustele, kes vastasid 29. aprilli 1999. aasta kirjaga.

| (16) | Amsterdami lepingu jõustumisega 1. mail 1999 lisati lepingule protokoll riikliku ringhäälingusüsteemi kohta liikmesriikides (edaspidi “protokoll”). |
| --- | --- |

(16)

Amsterdami lepingu jõustumisega 1. mail 1999 lisati lepingule protokoll riikliku ringhäälingusüsteemi kohta liikmesriikides (edaspidi “protokoll”).

| (17) | 3. juunil 1999 mõistis esimese astme kohus komisjoni süüdi tegevusetuses, olles täheldanud, et komisjon oli hoidunud otsuse kohaldamisest seoses TF1 kaebuse osaga, mis puudutab riigiabi. (3) |
| --- | --- |

(17)

3. juunil 1999 mõistis esimese astme kohus komisjoni süüdi tegevusetuses, olles täheldanud, et komisjon oli hoidunud otsuse kohaldamisest seoses TF1 kaebuse osaga, mis puudutab riigiabi. (3)

| (18) | 27. septembri 1999. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada lepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus France 2-le ja France 3-le antud investeeringutoetuste vastu ning ka France 2-le aastatel 1988–1994 antud kapitalidotatsioonide vastu. |
| --- | --- |

(18)

27. septembri 1999. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada lepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus France 2-le ja France 3-le antud investeeringutoetuste vastu ning ka France 2-le aastatel 1988–1994 antud kapitalidotatsioonide vastu.

| (19) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama märkusi kõnesolevate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama märkusi kõnesolevate meetmete kohta.

| (20) | 19. novembril 1999 toimus koosolek Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni vahel. Prantsuse ametiasutused esitasid oma märkused 10. detsembri 1999. aasta kirja teel. 1. veebruaril 2000 saatis Euroopa Kommertstelevisioonide Liit (edaspidi ACT) komisjonile oma märkused. Prantsuse ametiasutused vastasid nendele märkustele 15. juuni 2000. aasta kirja teel. |
| --- | --- |

(20)

19. novembril 1999 toimus koosolek Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni vahel. Prantsuse ametiasutused esitasid oma märkused 10. detsembri 1999. aasta kirja teel. 1. veebruaril 2000 saatis Euroopa Kommertstelevisioonide Liit (edaspidi ACT) komisjonile oma märkused. Prantsuse ametiasutused vastasid nendele märkustele 15. juuni 2000. aasta kirja teel.

| (21) | 10. veebruaril 2000 toimus kohtumine komisjoni ja TF1-i esindajate vahel, seejärel 6. aprillil ja 2. oktoobril 2000 komisjoni ja Prantsuse ametiasutuste esindajate ja France Télévisions’i (Prantsusmaa Televisioonid) vahel. |
| --- | --- |

(21)

10. veebruaril 2000 toimus kohtumine komisjoni ja TF1-i esindajate vahel, seejärel 6. aprillil ja 2. oktoobril 2000 komisjoni ja Prantsuse ametiasutuste esindajate ja France Télévisions’i (Prantsusmaa Televisioonid) vahel.

| (22) | Komisjoni teatis riigi ringhäälingule antava riigiabi suhtes kehtivate eeskirjade (5) kohaldamise kohta (edaspidi “teatis”) avaldati 15. novembril 2001. Teatises määratletakse põhimõtted, mida komisjon kavatseb järgida avalik-õiguslikele televisioonidele antavate riiklike finantseeringute meetmete uurimisel. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni teatis riigi ringhäälingule antava riigiabi suhtes kehtivate eeskirjade (5) kohaldamise kohta (edaspidi “teatis”) avaldati 15. novembril 2001. Teatises määratletakse põhimõtted, mida komisjon kavatseb järgida avalik-õiguslikele televisioonidele antavate riiklike finantseeringute meetmete uurimisel.

| (23) | Komisjon taotles 29. juuli, 18. oktoobri ja 16. detsembri 2002. aasta kirjaga, seejärel 21. jaanuari, 20. märtsi ja 15. aprilli 2003. aasta kirjaga Prantsuse ametiasutustelt uut teavet. Need vastasid 19. augusti 2002, seejärel 2. jaanuari, 11. veebruari, 12. veebruari, 19. mai, 26. augusti ja 7. novembri 2003. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon taotles 29. juuli, 18. oktoobri ja 16. detsembri 2002. aasta kirjaga, seejärel 21. jaanuari, 20. märtsi ja 15. aprilli 2003. aasta kirjaga Prantsuse ametiasutustelt uut teavet. Need vastasid 19. augusti 2002, seejärel 2. jaanuari, 11. veebruari, 12. veebruari, 19. mai, 26. augusti ja 7. novembri 2003. aasta kirjaga.

| (24) | Lisaks toimusid 20. novembril 2002 ja 11. juunil 2003 koosolekud komisjoni ja Prantsuse ametiasutuste esindajate ja France Télévisions’i vahel; 14. aprillil 2003 toimus koosolek komisjoni ja TF1 esindajate vahel. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks toimusid 20. novembril 2002 ja 11. juunil 2003 koosolekud komisjoni ja Prantsuse ametiasutuste esindajate ja France Télévisions’i vahel; 14. aprillil 2003 toimus koosolek komisjoni ja TF1 esindajate vahel.

| (25) | Käesolevas otsuses käsitletakse ainult neid rahalisi meetmeid, mille suhtes otsustati menetlus algatada, konkreetselt France 2-le ja France 3-le antud investeeringutoetuseid ja France 2-le aastatel 1988–1994 antud kapitalidotatsioone. Käesolevas otsuses ei käsitleta televisioonimaksu televisiooni vastuvõtjate kasutamise õiguse eest, mis kehtestati Prantsuse 30. juuli 1949. aasta seadusega nr 49-1032, kuna see jäeti menetluse algatamise otsusest välja. |
| --- | --- |

(25)

Käesolevas otsuses käsitletakse ainult neid rahalisi meetmeid, mille suhtes otsustati menetlus algatada, konkreetselt France 2-le ja France 3-le antud investeeringutoetuseid ja France 2-le aastatel 1988–1994 antud kapitalidotatsioone. Käesolevas otsuses ei käsitleta televisioonimaksu televisiooni vastuvõtjate kasutamise õiguse eest, mis kehtestati Prantsuse 30. juuli 1949. aasta seadusega nr 49-1032, kuna see jäeti menetluse algatamise otsusest välja.

| (26) | Täieliku ülevaate saamiseks Prantsuse riigi ja avalik-õiguslike kanalite France 2 ja France 3 vahelistest rahalistest suhetest käesoleva otsusega kaetud ajavahemikul peab komisjon siiski arvesse võtma mitte üksnes investeeringutoetusi ja kapitalidotatsioone, vaid ka televisioonimaksu. Järelikult viitab komisjon käesolevas otsuses televisioonimaksule niivõrd, kuivõrd see on vajalik põhjenduses 25 osutatud rahaliste meetmete analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(26)

Täieliku ülevaate saamiseks Prantsuse riigi ja avalik-õiguslike kanalite France 2 ja France 3 vahelistest rahalistest suhetest käesoleva otsusega kaetud ajavahemikul peab komisjon siiski arvesse võtma mitte üksnes investeeringutoetusi ja kapitalidotatsioone, vaid ka televisioonimaksu. Järelikult viitab komisjon käesolevas otsuses televisioonimaksule niivõrd, kuivõrd see on vajalik põhjenduses 25 osutatud rahaliste meetmete analüüsimiseks.

II.   KÕNESOLEVATE MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (27) | France 2 ja France 3 rahastamisviis on segatüüpi, kuivõrd see põhineb samaaegselt televisioonimaksul ja reklaami- ja sponsorlusressurssidel. Televisioonimaks moodustab Prantsuse avalik-õiguslike kanalite tavalise riigipoolse rahastamise. Ajavahemikul 1988–1994 said France 2 ja France 3 siiski lisaks investeeringutoetusi ja France 2 sai ka kapitalidotatsioone. |
| --- | --- |

(27)

France 2 ja France 3 rahastamisviis on segatüüpi, kuivõrd see põhineb samaaegselt televisioonimaksul ja reklaami- ja sponsorlusressurssidel. Televisioonimaks moodustab Prantsuse avalik-õiguslike kanalite tavalise riigipoolse rahastamise. Ajavahemikul 1988–1994 said France 2 ja France 3 siiski lisaks investeeringutoetusi ja France 2 sai ka kapitalidotatsioone.

A.   Investeeringutoetused ja muud toetused

| (28) | 1988.–1994. aastani said France 2 ja France 3 riigilt vastavalt investeeringutoetusi ja muid tabelites 1 ja 2 näidatud toetusi.
  TABEL 1
  France 2-le antud toetused












  (miljonites Prantsuse frankides (FRF)) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Investeeringutoetused | 130 | 136 | — | 178,3 | 195 | 139 | — |
| Muud toetused | — | — | 0,74 | 86,52 | — | — | 21 |
| Toetused kokku | 130 | 136 | 0,74 | 264,82 | 195 | 139 | 21 |

(28)

1988.–1994. aastani said France 2 ja France 3 riigilt vastavalt investeeringutoetusi ja muid tabelites 1 ja 2 näidatud toetusi.

TABEL 1

France 2-le antud toetused

(miljonites Prantsuse frankides (FRF))

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Investeeringutoetused

130

136

—

178,3

195

139

—

Muud toetused

—

—

0,74

86,52

—

—

21

Toetused kokku

130

136

0,74

264,82

195

139

21

TABEL 2

France 3-le antud toetused

| (miljonites Prantsuse frankides (FRF)) |
| --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Investeeringutoetused | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 159 | — |
| Muud toetused | — | — | — | — | — | 4,5 | — |
| Toetused kokku | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 163,5 | — |

(miljonites Prantsuse frankides (FRF))

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Investeeringutoetused

50

100

40

80

145

159

—

Muud toetused

—

—

—

—

—

4,5

—

Toetused kokku

50

100

40

80

145

163,5

—

B.   Kapitalidotatsioonid

| (29) | Vaadeldaval ajavahemikul sai France 2 ka kolm kapitalidotatsiooni. Esimese kapitalidotatsiooni andis riik talle 1991. aastal summas 500 miljonit FRF, teise 1993. aastal summas 55 miljonit FRF ja kolmanda 1994. aastal summas 355 miljonit FRF. |
| --- | --- |

(29)

Vaadeldaval ajavahemikul sai France 2 ka kolm kapitalidotatsiooni. Esimese kapitalidotatsiooni andis riik talle 1991. aastal summas 500 miljonit FRF, teise 1993. aastal summas 55 miljonit FRF ja kolmanda 1994. aastal summas 355 miljonit FRF.

| (30) | Pärast kontrollimist ja välja arvatud televisioonimaks, ei ole kanalid France 2 ja France 3 saanud muul viisil riigipoolseid finantseeringuid, mis võimaldanuks nende tegevuse rahastamist. |
| --- | --- |

(30)

Pärast kontrollimist ja välja arvatud televisioonimaks, ei ole kanalid France 2 ja France 3 saanud muul viisil riigipoolseid finantseeringuid, mis võimaldanuks nende tegevuse rahastamist.

III.   ASJAOMASE KOLMANDA ISIKU MÄRKUSED

| (31) | Ametliku uurimismenetluse raames sai komisjon 1. veebruari 2000. aasta kirja teel märkused ACT-lt, kes esindab suuremat osa ühenduse kommertstelekanalitest. |
| --- | --- |

(31)

Ametliku uurimismenetluse raames sai komisjon 1. veebruari 2000. aasta kirja teel märkused ACT-lt, kes esindab suuremat osa ühenduse kommertstelekanalitest.

| (32) | Sissejuhatuseks hindab ACT, et erakanalid TF1, M6 ja Canal + on olnud kohustatud täitma avaliku teenuse kohustusi, saamata selle eest riigipoolset rahalist hüvitist, ning et järelikult ei õigusta France 2-l ja France 3-l lasuvad avaliku teenistuse kohustused mingil määral nende rahastamist riigi poolt. ACT peab lisaks kahetsusväärseks, et teatav informatsioon, nagu avalik-õiguslike kanalite puhul kaasnevad lisakulud seoses avaliku teenistuse ülesannetega või kanalite ümberkorraldamise plaani sisu, ei ole esitatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses. Teiselt poolt kinnitab ta aga komisjoni analüüsi kõnesoleva abi mõju kohta konkurentsile ja et see abi mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(32)

Sissejuhatuseks hindab ACT, et erakanalid TF1, M6 ja Canal + on olnud kohustatud täitma avaliku teenuse kohustusi, saamata selle eest riigipoolset rahalist hüvitist, ning et järelikult ei õigusta France 2-l ja France 3-l lasuvad avaliku teenistuse kohustused mingil määral nende rahastamist riigi poolt. ACT peab lisaks kahetsusväärseks, et teatav informatsioon, nagu avalik-õiguslike kanalite puhul kaasnevad lisakulud seoses avaliku teenistuse ülesannetega või kanalite ümberkorraldamise plaani sisu, ei ole esitatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses. Teiselt poolt kinnitab ta aga komisjoni analüüsi kõnesoleva abi mõju kohta konkurentsile ja et see abi mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (33) | ACT tõendab esiteks, et televisioonimaks moodustab riigiabi alates audiovisuaalsektori liberaliseerimisest, ja et tegemist on uut tüüpi abiga, sest televisioonimaksu makstakse kanalitele igal aastal. Ta järeldab sellest, et komisjon oleks pidanud televisioonimaksu arvama ametliku uurimismenetluse alla kuuluvate meetmete hulka. Ta hindab lisaks, et televisioonimaksu ei saa kuulutada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ega asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel. France 2 ja France 3 riiklik rahastamine näib talle seega põhjendamatu, kuna erakanalid täidavad avalik-õiguslike kanalite kohustustele sarnaseid avaliku teenistuse kohustusi, saamata seejuures sama riigipoolset rahalist hüvitist. |
| --- | --- |

(33)

ACT tõendab esiteks, et televisioonimaks moodustab riigiabi alates audiovisuaalsektori liberaliseerimisest, ja et tegemist on uut tüüpi abiga, sest televisioonimaksu makstakse kanalitele igal aastal. Ta järeldab sellest, et komisjon oleks pidanud televisioonimaksu arvama ametliku uurimismenetluse alla kuuluvate meetmete hulka. Ta hindab lisaks, et televisioonimaksu ei saa kuulutada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ega asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel. France 2 ja France 3 riiklik rahastamine näib talle seega põhjendamatu, kuna erakanalid täidavad avalik-õiguslike kanalite kohustustele sarnaseid avaliku teenistuse kohustusi, saamata seejuures sama riigipoolset rahalist hüvitist.

| (34) | Kõnesolevate investeeringutoetuste ja kapitalidotatsioonide puhul leiab ACT, et see abi ei ole seotud konkreetse kultuuriprojektiga ja et neid ei saa seega põhjendada lepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel. ACT leiab lisaks, et need moodustavad tegevust toetava abi ja et käesoleva juhu suhtes ei saa kohaldada raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi puhul ettenähtud erandit, kuivõrd Prantsuse ametiasutused ei teatanud komisjonile kanalite ümberkorraldamise kavast. |
| --- | --- |

(34)

Kõnesolevate investeeringutoetuste ja kapitalidotatsioonide puhul leiab ACT, et see abi ei ole seotud konkreetse kultuuriprojektiga ja et neid ei saa seega põhjendada lepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel. ACT leiab lisaks, et need moodustavad tegevust toetava abi ja et käesoleva juhu suhtes ei saa kohaldada raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi puhul ettenähtud erandit, kuivõrd Prantsuse ametiasutused ei teatanud komisjonile kanalite ümberkorraldamise kavast.

| (35) | Lõpuks, olles meelde tuletanud metodoloogiat, mida komisjon peab järgima riigiabi hindamiseks lähtudes asutamislepingu artikli 86 lõikest 2, leiab ACT, et antud juhul läbivaadatud investeeringutoetused ja kapitalidotatsioonid ei täida nimetatud artiklis esitatud nõudeid niivõrd, kuivõrd tegemist on erandliku, ajutise abiga, ja et seda abi ei makstud avaliku teenistuse lisaülesannete rahastamiseks. |
| --- | --- |

(35)

Lõpuks, olles meelde tuletanud metodoloogiat, mida komisjon peab järgima riigiabi hindamiseks lähtudes asutamislepingu artikli 86 lõikest 2, leiab ACT, et antud juhul läbivaadatud investeeringutoetused ja kapitalidotatsioonid ei täida nimetatud artiklis esitatud nõudeid niivõrd, kuivõrd tegemist on erandliku, ajutise abiga, ja et seda abi ei makstud avaliku teenistuse lisaülesannete rahastamiseks.

| (36) | Kokkuvõtteks taotleb ACT seega komisjonilt lõpliku negatiivse otsuse vastuvõtmist France 2-le ja France 3-le makstud investeeringutoetuste ja France 2-le makstud kapitalidotatsioonide suhtes, ametliku uurimismenetluse algatamist televisioonimaksu vastu ja täiendavat teavet mõlema kanali avaliku teenistuse kohustuste kohta ja nende ümberkorraldamise kava sisu kohta. |
| --- | --- |

(36)

Kokkuvõtteks taotleb ACT seega komisjonilt lõpliku negatiivse otsuse vastuvõtmist France 2-le ja France 3-le makstud investeeringutoetuste ja France 2-le makstud kapitalidotatsioonide suhtes, ametliku uurimismenetluse algatamist televisioonimaksu vastu ja täiendavat teavet mõlema kanali avaliku teenistuse kohustuste kohta ja nende ümberkorraldamise kava sisu kohta.

IV.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

A.   Ametliku uurimismenetluse algatamise kohta

| (37) | Prantsuse ametiasutused teatavad oma märkused ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 10. detsembri 1999. aasta kirjaga. Nad märgivad, et nende 20. detsembri 1996. aasta ja 29. aprilli 1999. aasta kiri on nende märkuste lahutamatuks osaks. Nendes kahes kirjas esitatud arendused on siin ära toodud ainult selles osas, mis ei ole juba esitatud 10. detsembri 1999. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(37)

Prantsuse ametiasutused teatavad oma märkused ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 10. detsembri 1999. aasta kirjaga. Nad märgivad, et nende 20. detsembri 1996. aasta ja 29. aprilli 1999. aasta kiri on nende märkuste lahutamatuks osaks. Nendes kahes kirjas esitatud arendused on siin ära toodud ainult selles osas, mis ei ole juba esitatud 10. detsembri 1999. aasta kirjas.

| (38) | Prantsuse ametiasutused tulevad kõigepealt tagasi audiovisuaalsektori liberaliseerimise tagajärgede juurde. Nad leiavad, et TF1 erastamine nõrgestas France 2 majanduslikku tasakaalu rängalt ja ootamatult, kuna alates 1987. aastast suurenes TF1 reklaamist saadav tulu tugevasti, samas kui France 2 tulude kasv hakkas vähenema. Prantsuse ametiasutused annavad sellele arengule kahekordse selgituse: ühelt poolt suunati TF1 saatekava ärilisest huvist lähtudest ümber “alla viiekümneaastasele” televaatajale, reklaamijatele enam huvi pakkuvale vaatajaskonnale, samal ajal kui avalik-õiguslikud operaatorid taotlevad laia ja koosseisult mitmekesist publikut; teiselt poolt näevad seaduste ja määruste sätted avalik-õiguslikele operaatoritele ette eraoperaatoritega võrreldes piiratuma juurdepääsu reklaamivahenditele. |
| --- | --- |

(38)

Prantsuse ametiasutused tulevad kõigepealt tagasi audiovisuaalsektori liberaliseerimise tagajärgede juurde. Nad leiavad, et TF1 erastamine nõrgestas France 2 majanduslikku tasakaalu rängalt ja ootamatult, kuna alates 1987. aastast suurenes TF1 reklaamist saadav tulu tugevasti, samas kui France 2 tulude kasv hakkas vähenema. Prantsuse ametiasutused annavad sellele arengule kahekordse selgituse: ühelt poolt suunati TF1 saatekava ärilisest huvist lähtudest ümber “alla viiekümneaastasele” televaatajale, reklaamijatele enam huvi pakkuvale vaatajaskonnale, samal ajal kui avalik-õiguslikud operaatorid taotlevad laia ja koosseisult mitmekesist publikut; teiselt poolt näevad seaduste ja määruste sätted avalik-õiguslikele operaatoritele ette eraoperaatoritega võrreldes piiratuma juurdepääsu reklaamivahenditele.

| (39) | Pealegi toimus programmide ostu ja tootmise maksumuses suur inflatsioon. Operaatorite arv on nelja aasta jooksul kahekordistunud, konkurents programmiturul on tihenenud, samal ajal on uued operaatorid toonud turule täiendavat käibekapitali. Selle tõttu kallines programmide maksumus olenemata programmi liigist. Selle inflatsiooni korvamiseks kasutasid kaks avalik-õiguslikku kanalit oma programmivaramut. Vähemate rahaliste vahendite varal ja harvemini uuendatult muutusid need programmid vähem publikut köitvaks, mis viiski France 2 vaatajatearvu kokkuvarisemiseni ja seega tema reklaamiressursside kahanemiseni. Reklaamiressursside alanemine ja maksumuse kallinemine väljendusid nende mõlema avalik-õigusliku kanali rahalise olukorra halvenemises. |
| --- | --- |

(39)

Pealegi toimus programmide ostu ja tootmise maksumuses suur inflatsioon. Operaatorite arv on nelja aasta jooksul kahekordistunud, konkurents programmiturul on tihenenud, samal ajal on uued operaatorid toonud turule täiendavat käibekapitali. Selle tõttu kallines programmide maksumus olenemata programmi liigist. Selle inflatsiooni korvamiseks kasutasid kaks avalik-õiguslikku kanalit oma programmivaramut. Vähemate rahaliste vahendite varal ja harvemini uuendatult muutusid need programmid vähem publikut köitvaks, mis viiski France 2 vaatajatearvu kokkuvarisemiseni ja seega tema reklaamiressursside kahanemiseni. Reklaamiressursside alanemine ja maksumuse kallinemine väljendusid nende mõlema avalik-õigusliku kanali rahalise olukorra halvenemises.

| (40) | Prantsuse ametiasutused tõendavad, et riik oli sunnitud sekkuma tagamaks avalik-õiguslike kanalite ja nende avaliku teenistuse ülesannete alalpüsimise ja võimaldamaks nii pluralismi alalhoidmist. Need avaliku teenistuse ülesanded väljenduvad üldises kvaliteedikohustuses ja eriprogrammides. Need tulenevad arusaamast, mille järgi on üldise suunitlusega, piisavalt mitmekesist publikut koondavate avalik-õiguslike kanalite olemasolu vajalik tingimus informatsiooni pluralismi, programmide mitmekesisuse ja audiovisuaalse ja filmiloomingu mitmekesiseks toetamiseks. Nende ülesannete täitmine kujutab samal ajal avalik-õiguslike kanalite jaoks lisakulusid ja saamata jäävat reklaamitulu. 1988. kuni 1994. aastani oli nende kanalite majandusliku olukorra halvenemine sellist laadi, et see muutis küsitavaks nende olemasolu ja ohustas nii nende avaliku teenistuse ülesannete õiget täitmist. Riik pidi seega sekkuma investeeringutoetuste ja kapitalidotatsioonide näol. Televisioonimaksu spontaanne kasv ei suutnud tõepoolest programmide maksumuse kiiret kasvu absorbeerida ja kanalite majanduslikku allakäiku peatada. Prantsuse ametiasutused peavad riigi sekkumist France 2 ja France 3 kasuks ühisturuga kokkusobivaks nii asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kui ka artikli 87 lõike 3 punkti c alusel kui ka suuniste alusel raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. (8) |
| --- | --- |

(40)

Prantsuse ametiasutused tõendavad, et riik oli sunnitud sekkuma tagamaks avalik-õiguslike kanalite ja nende avaliku teenistuse ülesannete alalpüsimise ja võimaldamaks nii pluralismi alalhoidmist. Need avaliku teenistuse ülesanded väljenduvad üldises kvaliteedikohustuses ja eriprogrammides. Need tulenevad arusaamast, mille järgi on üldise suunitlusega, piisavalt mitmekesist publikut koondavate avalik-õiguslike kanalite olemasolu vajalik tingimus informatsiooni pluralismi, programmide mitmekesisuse ja audiovisuaalse ja filmiloomingu mitmekesiseks toetamiseks. Nende ülesannete täitmine kujutab samal ajal avalik-õiguslike kanalite jaoks lisakulusid ja saamata jäävat reklaamitulu. 1988. kuni 1994. aastani oli nende kanalite majandusliku olukorra halvenemine sellist laadi, et see muutis küsitavaks nende olemasolu ja ohustas nii nende avaliku teenistuse ülesannete õiget täitmist. Riik pidi seega sekkuma investeeringutoetuste ja kapitalidotatsioonide näol. Televisioonimaksu spontaanne kasv ei suutnud tõepoolest programmide maksumuse kiiret kasvu absorbeerida ja kanalite majanduslikku allakäiku peatada. Prantsuse ametiasutused peavad riigi sekkumist France 2 ja France 3 kasuks ühisturuga kokkusobivaks nii asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kui ka artikli 87 lõike 3 punkti c alusel kui ka suuniste alusel raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. (8)

| (41) | Prantsuse ametiasutused põhjendavad France 2-le ja France 3-le antud investeeringutoetusi vajadusega aidata kanalitel toime tulla programmide maksumuse tõusuga. Lisaks sellele töötasid Coopers & Lybrand kabineti auditi tagajärjel mõlemad avalik-õiguslikud kanalid 1991. aasta juulis välja strateegilise plaani, mis hõlmab kummagi kanali kohta sisemise ümberkorralduse projekti ja koondamiskava, mis on mõeldud kokkuhoiu saavutamiseks, ja mis määravad strateegia televaatajate ootustele paremini vastamiseks, kinnitades nende avalik-õiguslike kanalite eripära. Riik jälgis lähedalt selle strateegilise plaani elluviimist täiendava rahastamise teel juba nimetatud investeeringutoetuste kujul ja France 2 puhul ühe kapitalidotatsiooni kujul, tervendamaks selle kanali äriseisu struktuuri. Kuna esimene 500 miljoni FRF suurune dotatsioon osutus ebapiisavaks, otsustas riik anda France 2-le 1993. ja 1994. aastal kaks uut kapitalidotatsiooni, kusjuures see viimane dotatsioon anti Coopers & Lybrand kabineti uue auditi tagajärjel ja kaasnevalt uue majandusplaaniga. Need rekapitaliseerimismeetmed võimaldasid saneerida France 2 rahalist olukorda. Prantsuse ametiasutused leiavad, et need rahalised meetmed võimaldasid kahel avalik-õiguslikul kanalil kohanduda uute konkurentsioludega. |
| --- | --- |

(41)

Prantsuse ametiasutused põhjendavad France 2-le ja France 3-le antud investeeringutoetusi vajadusega aidata kanalitel toime tulla programmide maksumuse tõusuga. Lisaks sellele töötasid Coopers & Lybrand kabineti auditi tagajärjel mõlemad avalik-õiguslikud kanalid 1991. aasta juulis välja strateegilise plaani, mis hõlmab kummagi kanali kohta sisemise ümberkorralduse projekti ja koondamiskava, mis on mõeldud kokkuhoiu saavutamiseks, ja mis määravad strateegia televaatajate ootustele paremini vastamiseks, kinnitades nende avalik-õiguslike kanalite eripära. Riik jälgis lähedalt selle strateegilise plaani elluviimist täiendava rahastamise teel juba nimetatud investeeringutoetuste kujul ja France 2 puhul ühe kapitalidotatsiooni kujul, tervendamaks selle kanali äriseisu struktuuri. Kuna esimene 500 miljoni FRF suurune dotatsioon osutus ebapiisavaks, otsustas riik anda France 2-le 1993. ja 1994. aastal kaks uut kapitalidotatsiooni, kusjuures see viimane dotatsioon anti Coopers & Lybrand kabineti uue auditi tagajärjel ja kaasnevalt uue majandusplaaniga. Need rekapitaliseerimismeetmed võimaldasid saneerida France 2 rahalist olukorda. Prantsuse ametiasutused leiavad, et need rahalised meetmed võimaldasid kahel avalik-õiguslikul kanalil kohanduda uute konkurentsioludega.

| (42) | Prantsuse ametiasutused tuletavad meelde, et need toetused anti avalik-õiguslikele kanalitele nende avaliku teenistuse ülesannete ning nende ja riigi vaheliste suhete uuesti määratlemise üldkontekstis eesmärgilepingute sõlmimise teel. |
| --- | --- |

(42)

Prantsuse ametiasutused tuletavad meelde, et need toetused anti avalik-õiguslikele kanalitele nende avaliku teenistuse ülesannete ning nende ja riigi vaheliste suhete uuesti määratlemise üldkontekstis eesmärgilepingute sõlmimise teel.

| (43) | Prantsuse ametiasutused näitavad lõpuks, et publiku, programmide ja audiovisuaalse reklaami turud moodustavad üleriigiliste mõõtmetega turud, ja heidavad komisjonile ette, et ta ei näidanud, mil viisil need riiklikud rahalised meetmed mõjutasid ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

(43)

Prantsuse ametiasutused näitavad lõpuks, et publiku, programmide ja audiovisuaalse reklaami turud moodustavad üleriigiliste mõõtmetega turud, ja heidavad komisjonile ette, et ta ei näidanud, mil viisil need riiklikud rahalised meetmed mõjutasid ühendusesisest kaubandust.

| (44) | Oma 29. aprilli 1999. aasta vastuses olid Prantsuse ametiasutused teinud märkusi France 2 ja France 3 positsiooni kohta audiovisuaal- ja reklaamiõiguste omandamise turgudel. Nad osutasid, et avalik-õiguslikud kanalid ei ole võimelised ähvardama kommertskanalite positsioone audiovisuaalõiguste omandamise turgudel niivõrd, kuivõrd nende rahalised võimalused on väiksemad ja nende programm vastab nõudlikkuse ja mitmekesisuse kohustusele, samas kui kommertskanalid pakuvad ainult publikut köitvaid programme. Prantsuse ametiasutused vaidlustasid ka selle, et France 2-l ja France 3-l olevat “kunstlikult madal” hinnapoliitika reklaamipinna müügi alal. Nad tõid konkreetselt välja, et France 2 reklaamipinna müügihinnad on tervikuna ainult 5–10 % madalamad kui TF1 hinnad, samal ajal kui tema ekraanid on kaks korda vähem võimsad. Rakendatavate hindade vahe kahe avalik-õigusliku kanali ja TF1 vahel ainult peegeldavat reklaamiekraanide võimsuse erinevust. |
| --- | --- |

(44)

Oma 29. aprilli 1999. aasta vastuses olid Prantsuse ametiasutused teinud märkusi France 2 ja France 3 positsiooni kohta audiovisuaal- ja reklaamiõiguste omandamise turgudel. Nad osutasid, et avalik-õiguslikud kanalid ei ole võimelised ähvardama kommertskanalite positsioone audiovisuaalõiguste omandamise turgudel niivõrd, kuivõrd nende rahalised võimalused on väiksemad ja nende programm vastab nõudlikkuse ja mitmekesisuse kohustusele, samas kui kommertskanalid pakuvad ainult publikut köitvaid programme. Prantsuse ametiasutused vaidlustasid ka selle, et France 2-l ja France 3-l olevat “kunstlikult madal” hinnapoliitika reklaamipinna müügi alal. Nad tõid konkreetselt välja, et France 2 reklaamipinna müügihinnad on tervikuna ainult 5–10 % madalamad kui TF1 hinnad, samal ajal kui tema ekraanid on kaks korda vähem võimsad. Rakendatavate hindade vahe kahe avalik-õigusliku kanali ja TF1 vahel ainult peegeldavat reklaamiekraanide võimsuse erinevust.

B.   ATC märkuste kohta

| (45) | 15. juuni 2000. aasta kirjaga edastasid Prantsuse ametiasutused komisjonile oma märkused ACT tähelepanekute kohta. Nad tuletavad meelde oma seisukohta, mille järgi televisioonimaks kujutab endast olemasolevat abi, ja vaidlustavad, et kaabliühenduseta erakanalite suhtes kehtivad avalik-õiguslike kanalite kohustustega võrreldavad kohustused. Nad kinnitavad oma analüüsi, mille järgi käesoleva otsuse alla kuuluvad investeeringutoetused ja kapitalidotatsioonid on ühisturuga kokkusobivad lepingu artikli 86 lõike 2 ja artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, ja näitavad, et nad ei ole taotlenud kultuuri edendamisega seonduva artikli 87 lõike 3 punkti d rakendamist. Nad viitavad lõpuks, et komisjoni ülesandeks on hinnata, kas tema valduses olev teave on piisav menetluse lõpetamiseks ja et avalikke dokumente võib edastada ACT-le. |
| --- | --- |

(45)

15. juuni 2000. aasta kirjaga edastasid Prantsuse ametiasutused komisjonile oma märkused ACT tähelepanekute kohta. Nad tuletavad meelde oma seisukohta, mille järgi televisioonimaks kujutab endast olemasolevat abi, ja vaidlustavad, et kaabliühenduseta erakanalite suhtes kehtivad avalik-õiguslike kanalite kohustustega võrreldavad kohustused. Nad kinnitavad oma analüüsi, mille järgi käesoleva otsuse alla kuuluvad investeeringutoetused ja kapitalidotatsioonid on ühisturuga kokkusobivad lepingu artikli 86 lõike 2 ja artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, ja näitavad, et nad ei ole taotlenud kultuuri edendamisega seonduva artikli 87 lõike 3 punkti d rakendamist. Nad viitavad lõpuks, et komisjoni ülesandeks on hinnata, kas tema valduses olev teave on piisav menetluse lõpetamiseks ja et avalikke dokumente võib edastada ACT-le.

V.   HINNANG KÕNESOLEVATELE MEETMETELE

| (46) | Lepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et “kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(46)

Lepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et “kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (47) | Seega selleks, et rahalised meetmed kujutaksid riigiabi lepingu artikli 87 lõike 1 alusel, peavad kumulatiivselt olema täidetud järgmised tingimused:






  — | abi peab olema antud liikmesriigi poolt riigiressurssidest, |
| --- | --- | --- |

(47)

Seega selleks, et rahalised meetmed kujutaksid riigiabi lepingu artikli 87 lõike 1 alusel, peavad kumulatiivselt olema täidetud järgmised tingimused:

—

abi peab olema antud liikmesriigi poolt riigiressurssidest,

| — | abi peab soodustama teatud äriühinguid või teatud sektoreid ja nii moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi, |
| --- | --- |

—

abi peab soodustama teatud äriühinguid või teatud sektoreid ja nii moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi,

| — | abi peab mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

abi peab mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

A.   Riigiressursside kohta

| (48) | Toetused ja kapitalidotatsioonid, mille suhtes tehti käesolev otsus, tulevad riigieelarvest. Nende toetuste ja dotatsioonide andmine tulenes kas seadusest või eeskirjast. Seega ei tekita kõnesolevate meetmete riigiressursi iseloom ja nende riigile omistatavus mingit kahtlust. |
| --- | --- |

(48)

Toetused ja kapitalidotatsioonid, mille suhtes tehti käesolev otsus, tulevad riigieelarvest. Nende toetuste ja dotatsioonide andmine tulenes kas seadusest või eeskirjast. Seega ei tekita kõnesolevate meetmete riigiressursi iseloom ja nende riigile omistatavus mingit kahtlust.

B.   Valikulise eelise ja konkurentsi moonutamise kohta

| (49) | Kõik toetused, mida France 2 ja France 3 said aastatel 1988–1994, moodustasid mõlema avalik-õigusliku kanali jaoks rahalised ressursid, mida nad võisid kasutada oma tegevuse rahastamiseks või investeerimiseks, ja mis nad said, pidamata selleks maha arvama omaenda ressurssidest või turult laenama. Need toetused kujutasid seega eelist. See on lisaks valikuline, kuna nendest said kasu ainult need kaks avalik-õiguslikku telekanalit ja mitte kõik televisioonioperaatorid, kas avalik-õiguslikud või eraoperaatorid. |
| --- | --- |

(49)

Kõik toetused, mida France 2 ja France 3 said aastatel 1988–1994, moodustasid mõlema avalik-õigusliku kanali jaoks rahalised ressursid, mida nad võisid kasutada oma tegevuse rahastamiseks või investeerimiseks, ja mis nad said, pidamata selleks maha arvama omaenda ressurssidest või turult laenama. Need toetused kujutasid seega eelist. See on lisaks valikuline, kuna nendest said kasu ainult need kaks avalik-õiguslikku telekanalit ja mitte kõik televisioonioperaatorid, kas avalik-õiguslikud või eraoperaatorid.

| (50) | Ajavahemikul 1988–1994 maksis riik France 2-le ka kolm kapitalidotatsiooni. Komisjon leiab tavaliselt, et riigi kapitalipaigutus äriühingusse ei kujuta endast selle äriühingu jaoks valikulist eelist, kui see paigutus tehakse asjaoludel, mis oleksid vastuvõetavad turumajanduse tavalistes tingimustes tegutsevale erainvesteerijale. Seda turumajanduses erainvesteerija testi saab selle olemuse tõttu rakendada ainult investeeringute suhtes äritegevusse, millest oodatakse normaalset tasuvust. Antud juhul on France 2 tegevuseks talle riigi poolt usaldatud ülesannetele vastavate telesaadete teostamine ja kavandamine ning suurt osa tema tegevusest rahastab seetõttu otseselt riik televisioonimaksu teel. Tema programmi eesmärgiks ei ole oma äritulu maksimeerimine. Kapitali paigutamisel France 2-sse ei olnud riigi esmane eesmärk seega saada optimaalset tasuvust. Nii ei andnud riik neid kapitalidotatsioone France 2-le turumajandusse investeeriva erainvestori kaalutlustel. Oma 20. detsembri 1996. aasta ja 29. aprilli 1999. aasta märkustes esitasid Prantsuse ametiasutused väite, mille järgi oli riik toiminud turumajanduse erainvestorina. Ometi osutub vastuoluliseks väita mõnedes märkustes, et riik toimis erainvestorina turumajanduses, ja märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et riigi sekkumisel France 2 kasuks täideti suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi kohta. Suuniseid rakendatakse tõepoolest, kui tegemist on päästmise või ümberkorraldamise abiga ja mitte turumajanduse erainvestori sekkumisele vastavate meetmetega. |
| --- | --- |

(50)

Ajavahemikul 1988–1994 maksis riik France 2-le ka kolm kapitalidotatsiooni. Komisjon leiab tavaliselt, et riigi kapitalipaigutus äriühingusse ei kujuta endast selle äriühingu jaoks valikulist eelist, kui see paigutus tehakse asjaoludel, mis oleksid vastuvõetavad turumajanduse tavalistes tingimustes tegutsevale erainvesteerijale. Seda turumajanduses erainvesteerija testi saab selle olemuse tõttu rakendada ainult investeeringute suhtes äritegevusse, millest oodatakse normaalset tasuvust. Antud juhul on France 2 tegevuseks talle riigi poolt usaldatud ülesannetele vastavate telesaadete teostamine ja kavandamine ning suurt osa tema tegevusest rahastab seetõttu otseselt riik televisioonimaksu teel. Tema programmi eesmärgiks ei ole oma äritulu maksimeerimine. Kapitali paigutamisel France 2-sse ei olnud riigi esmane eesmärk seega saada optimaalset tasuvust. Nii ei andnud riik neid kapitalidotatsioone France 2-le turumajandusse investeeriva erainvestori kaalutlustel. Oma 20. detsembri 1996. aasta ja 29. aprilli 1999. aasta märkustes esitasid Prantsuse ametiasutused väite, mille järgi oli riik toiminud turumajanduse erainvestorina. Ometi osutub vastuoluliseks väita mõnedes märkustes, et riik toimis erainvestorina turumajanduses, ja märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et riigi sekkumisel France 2 kasuks täideti suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi kohta. Suuniseid rakendatakse tõepoolest, kui tegemist on päästmise või ümberkorraldamise abiga ja mitte turumajanduse erainvestori sekkumisele vastavate meetmetega.

| (51) | Kuna Prantsuse ametiasutused aga märkisid oma käitumise sarnasust France 2 suhtes turumajanduse erainvestori käitumisega, tuleks seda väidet analüüsida. Hindamaks, kas kapitalidotatsioonid antakse tavalistes turutingimustes, tuleb analüüsida hüvitisesaaja majanduslikke tulemusi kapitalidotatsioonide andmisele eelneval ajavahemikul ning ka turuprognooside järgi eeldatavaid rahalisi väljavaateid. Selle kohta on tabelis 3 näidatud France 2 tegevusaruande lõppsummad enne ja pärast kolme kapitalidotatsiooni andmist.
  TABEL 3
  France 2 finantsandmed ajavahemikul 1988–1994













  (miljonites Prantsuse frankides (FRF)) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 |
| Käive | 2 835,66 | 2 878,81 | 3 047,18 | 3 414,15 | 4 393,52 | 4 367,65 | 4 935,79 | 5 073,76 |
| Majandusaasta lõpptulem | – 99,92 | – 329,19 | – 744,25 | – 92,92 | 75,51 | 52,01 | 73,13 | 60,73 |
| Allikas: France 2 kasumiaruanded. |

(51)

Kuna Prantsuse ametiasutused aga märkisid oma käitumise sarnasust France 2 suhtes turumajanduse erainvestori käitumisega, tuleks seda väidet analüüsida. Hindamaks, kas kapitalidotatsioonid antakse tavalistes turutingimustes, tuleb analüüsida hüvitisesaaja majanduslikke tulemusi kapitalidotatsioonide andmisele eelneval ajavahemikul ning ka turuprognooside järgi eeldatavaid rahalisi väljavaateid. Selle kohta on tabelis 3 näidatud France 2 tegevusaruande lõppsummad enne ja pärast kolme kapitalidotatsiooni andmist.

TABEL 3

France 2 finantsandmed ajavahemikul 1988–1994

(miljonites Prantsuse frankides (FRF))

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

1995

Käive

2 835,66

2 878,81

3 047,18

3 414,15

4 393,52

4 367,65

4 935,79

5 073,76

Majandusaasta lõpptulem

– 99,92

– 329,19

– 744,25

– 92,92

75,51

52,01

73,13

60,73

Allikas: France 2 kasumiaruanded.

| (52) | Nagu tabelist 3 tuleneb, ei olnud France 2 kapitalidotatsioonide ajal tasuv. Prantsuse ametiasutused ei võinud oodata kanali eelnevate tulemuste põhjal oma investeeringule mõistuspärast tulemimäära. Nad ei võinud ettevõtte finantsperspektiivide või turuprognooside põhjal oodata ka normaalset investeeringutasuvust. Kui on tõsi, et France 2 elujõulisus taastus pärast mõnda kahjumiaastat alates 1992. aastast, olid kanali poolt saadud väikesed kasumid võimalikud üksnes tänu riigi poolt võimaldatud täiendavatele kapitalipaigutustele 1993. ja 1994. aastal. Järelikult ei saa nõustuda Prantsuse ametiasutuste väitega, mille järgi France 2-le antud kapitalidotatsioone tuleb pidada tavaliseks turuinvesteeringuks. |
| --- | --- |

(52)

Nagu tabelist 3 tuleneb, ei olnud France 2 kapitalidotatsioonide ajal tasuv. Prantsuse ametiasutused ei võinud oodata kanali eelnevate tulemuste põhjal oma investeeringule mõistuspärast tulemimäära. Nad ei võinud ettevõtte finantsperspektiivide või turuprognooside põhjal oodata ka normaalset investeeringutasuvust. Kui on tõsi, et France 2 elujõulisus taastus pärast mõnda kahjumiaastat alates 1992. aastast, olid kanali poolt saadud väikesed kasumid võimalikud üksnes tänu riigi poolt võimaldatud täiendavatele kapitalipaigutustele 1993. ja 1994. aastal. Järelikult ei saa nõustuda Prantsuse ametiasutuste väitega, mille järgi France 2-le antud kapitalidotatsioone tuleb pidada tavaliseks turuinvesteeringuks.

| (53) | Komisjon leiab seega, et erainvestor turumajanduses ei oleks andnud France 2-le samaväärseid kapitalidotatsioone, mis riik maksis 1991., 1993. ja 1994. aastal. Selles osas moodustavad need seega France 2 jaoks eelise, mis on lisaks valikuline, kuna France 2 on ainus telekanal, kellel oli võimalus saada neid kapitalidotatsioone oma tegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon leiab seega, et erainvestor turumajanduses ei oleks andnud France 2-le samaväärseid kapitalidotatsioone, mis riik maksis 1991., 1993. ja 1994. aastal. Selles osas moodustavad need seega France 2 jaoks eelise, mis on lisaks valikuline, kuna France 2 on ainus telekanal, kellel oli võimalus saada neid kapitalidotatsioone oma tegevuse rahastamiseks.

| (54) | Pealegi tuleks uurida, kas võimaldatud eelisega seonduv tingimus on täidetud Euroopa Kohtu Altmarki (9) otsusega sätestatud kumulatiivsete tingimuste suhtes. Need tingimused on järgmised:






  — | hüvitisesaaja ettevõtte ülesandeks oli tõepoolest tehtud avaliku teenistuse kohustuste täitmine ja need kohustused olid selgelt määratletud, |
| --- | --- | --- |

(54)

Pealegi tuleks uurida, kas võimaldatud eelisega seonduv tingimus on täidetud Euroopa Kohtu Altmarki (9) otsusega sätestatud kumulatiivsete tingimuste suhtes. Need tingimused on järgmised:

—

hüvitisesaaja ettevõtte ülesandeks oli tõepoolest tehtud avaliku teenistuse kohustuste täitmine ja need kohustused olid selgelt määratletud,

| — | parameetrid, mille alusel hüvitist arvutatakse, on eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määratud, vältimaks, et hüvitis kujutab endast majanduslikku eelist, mis võib soodustada hüvitist saavat ettevõtet konkureerivate ettevõtete suhtes, |
| --- | --- |

—

parameetrid, mille alusel hüvitist arvutatakse, on eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määratud, vältimaks, et hüvitis kujutab endast majanduslikku eelist, mis võib soodustada hüvitist saavat ettevõtet konkureerivate ettevõtete suhtes,

| — | hüvitis ei ületa avaliku teenistuse kohustuste täitmisega tekkivate kulude osaliseks või täielikuks katteks vajalikku, ja arvesse on võetud nende kohustuste täitmisega seonduvaid tulusid ja ka mõistuspärast kasumit, |
| --- | --- |

—

hüvitis ei ületa avaliku teenistuse kohustuste täitmisega tekkivate kulude osaliseks või täielikuks katteks vajalikku, ja arvesse on võetud nende kohustuste täitmisega seonduvaid tulusid ja ka mõistuspärast kasumit,

| — | kui ettevõtte valikut ei teostatud riigihanke korras, määrati vajaliku hüvitise tase, analüüsides kulusid, mis oleks esinenud keskmisel, hästi juhitud ja nõuetekohaselt varustatud ettevõttel oma ülesannete täitmisel, võttes arvesse nende kohustuste täitmisega seonduvaid tulusid ja ka mõistuspärast kasumit. |
| --- | --- |

—

kui ettevõtte valikut ei teostatud riigihanke korras, määrati vajaliku hüvitise tase, analüüsides kulusid, mis oleks esinenud keskmisel, hästi juhitud ja nõuetekohaselt varustatud ettevõttel oma ülesannete täitmisel, võttes arvesse nende kohustuste täitmisega seonduvaid tulusid ja ka mõistuspärast kasumit.

| (55) | Antud juhul leiab komisjon, et Altmarki otsusega ettenähtud teine tingimus ei ole täidetud. Prantsuse riigi poolt France 2-le ja France 3-le antud investeeringutoetused ja kapitalidotatsioonid on tõepoolest täpsed toetusmeetmed, võimaldamaks neil toime tulla oma majandusliku olukorra halvenemisega. Need finantseeringud anti alles a posteriori ja ettenägematu olukorraga toimetulekuks. Seega ei ole tegemist eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaksmääratud parameetritele vastavalt antud finantseeringutega. |
| --- | --- |

(55)

Antud juhul leiab komisjon, et Altmarki otsusega ettenähtud teine tingimus ei ole täidetud. Prantsuse riigi poolt France 2-le ja France 3-le antud investeeringutoetused ja kapitalidotatsioonid on tõepoolest täpsed toetusmeetmed, võimaldamaks neil toime tulla oma majandusliku olukorra halvenemisega. Need finantseeringud anti alles a posteriori ja ettenägematu olukorraga toimetulekuks. Seega ei ole tegemist eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaksmääratud parameetritele vastavalt antud finantseeringutega.

| (56) | Pealegi täheldab komisjon Altmarki otsusega ettenähtud neljanda tingimuse osas, et telekanaleid, millele Prantsuse ametiasutused usaldasid avaliku teenistuse ülesannete täitmise, ei valitud riigihanke korras. Lisaks ei määratud kahele avalik-õiguslikule kanalile antud rahalise hüvitise taset, analüüsides kulusid, mis oleks esinenud ühel keskmisel, hästi juhitud ja nõuetekohaselt varustatud ettevõttel tema avaliku teenistuse ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(56)

Pealegi täheldab komisjon Altmarki otsusega ettenähtud neljanda tingimuse osas, et telekanaleid, millele Prantsuse ametiasutused usaldasid avaliku teenistuse ülesannete täitmise, ei valitud riigihanke korras. Lisaks ei määratud kahele avalik-õiguslikule kanalile antud rahalise hüvitise taset, analüüsides kulusid, mis oleks esinenud ühel keskmisel, hästi juhitud ja nõuetekohaselt varustatud ettevõttel tema avaliku teenistuse ülesannete täitmisel.

| (57) | Kuna Altmarki otsusega sätestatud kumulatiivsed tingimused ei ole täidetud, täheldab komisjon, et käesoleva otsuse alla kuuluvad toetused ja kapitalidotatsioonid moodustasid France 2 ja France 3 jaoks lepingu artikli 87 lõike 1 alusel valikulised eelised. |
| --- | --- |

(57)

Kuna Altmarki otsusega sätestatud kumulatiivsed tingimused ei ole täidetud, täheldab komisjon, et käesoleva otsuse alla kuuluvad toetused ja kapitalidotatsioonid moodustasid France 2 ja France 3 jaoks lepingu artikli 87 lõike 1 alusel valikulised eelised.

| (58) | Pealegi Euroopa Kohtu (10) pideva kohtupraktika järgi tekitab konkurentsi moonutamist kogu riigiabi, mis tugevdab ühe ettevõtte positsiooni teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtete suhtes. 1988. aastal, millest alates algab komisjoni uurimine käesolevas asjas, oli audiovisuaalsektor Prantsusmaal konkurentsile avatud. France 2 ja France 3 konkureerisid teiste teleoperaatoritega ja rahaline eelis, mida nad käesoleva otsuse alla kuuluvate rahaliste meetmete kaudu kasutada said, hoidsid või tugevdasid tingimata nende positsiooni konkurentide positsioonide suhtes. Nende kasuks võetud rahalised meetmed tekitasid seega tõepoolest konkurentsi moonutusi lepingu artikli 87 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

(58)

Pealegi Euroopa Kohtu (10) pideva kohtupraktika järgi tekitab konkurentsi moonutamist kogu riigiabi, mis tugevdab ühe ettevõtte positsiooni teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtete suhtes. 1988. aastal, millest alates algab komisjoni uurimine käesolevas asjas, oli audiovisuaalsektor Prantsusmaal konkurentsile avatud. France 2 ja France 3 konkureerisid teiste teleoperaatoritega ja rahaline eelis, mida nad käesoleva otsuse alla kuuluvate rahaliste meetmete kaudu kasutada said, hoidsid või tugevdasid tingimata nende positsiooni konkurentide positsioonide suhtes. Nende kasuks võetud rahalised meetmed tekitasid seega tõepoolest konkurentsi moonutusi lepingu artikli 87 lõike 1 alusel.

C.   Mõju kaubandusele

| (59) | Riiklikud rahalised meetmed moodustavad riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel ainult juhul, kui need mõjutavad tegelikult või potentsiaalselt liikmesriikidevahelist kaubandust. Kui riigi poolt antud rahaline abi tugevdab ühe ettevõtte positsiooni teiste konkureerivate ettevõtete suhtes ühendusesiseses kaubanduses, tuleb neid ettevõtteid pidada abi teel mõjutatuks. (11) Euroopa Kohus on välja arendanud selle mõjutamise mõiste laia tõlgenduse. Seega asjaolu, et asjassepuutuv ettevõte ei osale ise ekspordis, ei välista kaubanduse mõjutamist. Kui liikmesriik annab ühele ettevõttele abi, võib see säilitada või suurendada oma tegevust sisemiselt, mis aga vähendab samavõrra teistes liikmesriikides asutatud ettevõtete võimalusi end turul sisse seada. Abi võimaldab sel juhul alal hoida ühte osa turust, mille oleksid võinud vallutada teistes liikmesriikides asutatud konkurendid. (12) |
| --- | --- |

(59)

Riiklikud rahalised meetmed moodustavad riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel ainult juhul, kui need mõjutavad tegelikult või potentsiaalselt liikmesriikidevahelist kaubandust. Kui riigi poolt antud rahaline abi tugevdab ühe ettevõtte positsiooni teiste konkureerivate ettevõtete suhtes ühendusesiseses kaubanduses, tuleb neid ettevõtteid pidada abi teel mõjutatuks. (11) Euroopa Kohus on välja arendanud selle mõjutamise mõiste laia tõlgenduse. Seega asjaolu, et asjassepuutuv ettevõte ei osale ise ekspordis, ei välista kaubanduse mõjutamist. Kui liikmesriik annab ühele ettevõttele abi, võib see säilitada või suurendada oma tegevust sisemiselt, mis aga vähendab samavõrra teistes liikmesriikides asutatud ettevõtete võimalusi end turul sisse seada. Abi võimaldab sel juhul alal hoida ühte osa turust, mille oleksid võinud vallutada teistes liikmesriikides asutatud konkurendid. (12)

| (60) | Selle kohtupraktika valguses on teatises avaldatud, et “üldiselt võib seega lugeda, et avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide rahastamine riigi poolt mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellega on ilmselt tegemist selles osas, mis puudutab leviõiguste omandamist ja müüki, mis toimub sageli rahvusvahelisel skaalal. Ka reklaam nende avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide puhul, kes on volitatud müüma reklaamipinda, omab piiriülest mõju eriti ühtsetel keelealadel, mis ulatuvad ühelt ja teiselt poolt riigipiiridele. Pealegi võib kommertsringhäälingu aktsionäride struktuur ulatuda mitmesse liikmesriiki.” (13) |
| --- | --- |

(60)

Selle kohtupraktika valguses on teatises avaldatud, et “üldiselt võib seega lugeda, et avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide rahastamine riigi poolt mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellega on ilmselt tegemist selles osas, mis puudutab leviõiguste omandamist ja müüki, mis toimub sageli rahvusvahelisel skaalal. Ka reklaam nende avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide puhul, kes on volitatud müüma reklaamipinda, omab piiriülest mõju eriti ühtsetel keelealadel, mis ulatuvad ühelt ja teiselt poolt riigipiiridele. Pealegi võib kommertsringhäälingu aktsionäride struktuur ulatuda mitmesse liikmesriiki.” (13)

| (61) | Oma teabe saamise korralduses (14) ja ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses arendas komisjon pikalt seda kaubanduse mõjutamise küsimust. Audiovisuaalõiguste omandamise ja programmide müügi turud on rahvusvahelise ulatusega, isegi kui õigused ja programmid ostetakse üldiselt kindlaksmääratud geograafilise turu jaoks. France 2-le ja France 3-le antud rahalised ressursid andsid neile täiendavad konkurentsivahendid audiovisuaalõiguste omandamiseks ja nendesse programmidesse investeerimiseks, mis nad seejärel müüki panid. Pealegi asetasid kõnesolevad abimeetmed France 2 ja France 3 soodsamasse olukorda kui nende konkurendid ühenduses, vähendades samavõrra nende konkurentide võimalusi ennast Prantsusmaal sisse seada. Seejuures tuleks märkida, et käesolevas otsuses uuritud ajavahemiku ühes osas oli üks mitmes liikmesriigis tegutsev audiovisuaalteenuste grupp Prantsuse kanali Cinq aktsionär ja see kanal pankrotistus 1992. aastal. |
| --- | --- |

(61)

Oma teabe saamise korralduses (14) ja ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses arendas komisjon pikalt seda kaubanduse mõjutamise küsimust. Audiovisuaalõiguste omandamise ja programmide müügi turud on rahvusvahelise ulatusega, isegi kui õigused ja programmid ostetakse üldiselt kindlaksmääratud geograafilise turu jaoks. France 2-le ja France 3-le antud rahalised ressursid andsid neile täiendavad konkurentsivahendid audiovisuaalõiguste omandamiseks ja nendesse programmidesse investeerimiseks, mis nad seejärel müüki panid. Pealegi asetasid kõnesolevad abimeetmed France 2 ja France 3 soodsamasse olukorda kui nende konkurendid ühenduses, vähendades samavõrra nende konkurentide võimalusi ennast Prantsusmaal sisse seada. Seejuures tuleks märkida, et käesolevas otsuses uuritud ajavahemiku ühes osas oli üks mitmes liikmesriigis tegutsev audiovisuaalteenuste grupp Prantsuse kanali Cinq aktsionär ja see kanal pankrotistus 1992. aastal.

| (62) | Järelikult mõjutasid France 2-le ja France 3-le antud toetused ja kapitalidotatsioonid tõepoolest liikmesriikidevahelist kaubandust lepingu artikli 87 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

(62)

Järelikult mõjutasid France 2-le ja France 3-le antud toetused ja kapitalidotatsioonid tõepoolest liikmesriikidevahelist kaubandust lepingu artikli 87 lõike 1 alusel.

| (63) | Olles pööranud tähelepanu nendele kaalutlustele, tuleks järeldada, et Prantsuse ametiasutuste poolt France 2-le ja France 3-le makstud toetused ning France 2-le aastatel 1988–1994 makstud kapitalidotatsioonid moodustavad asutamislepingu alusel riigiabi. |
| --- | --- |

(63)

Olles pööranud tähelepanu nendele kaalutlustele, tuleks järeldada, et Prantsuse ametiasutuste poolt France 2-le ja France 3-le makstud toetused ning France 2-le aastatel 1988–1994 makstud kapitalidotatsioonid moodustavad asutamislepingu alusel riigiabi.

VI.   ÜLDIST MAJANDUSHUVI ESINDAVATE TEENUSE OSUTAMISE OMISTAMINE FRANCE 2-LE JA FRANCE 3-LE

| (64) | Asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 sätestatakse, et “ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega.” |
| --- | --- |

(64)

Asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 sätestatakse, et “ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega.”

| (65) | Pideva kohtupraktika järgi moodustab asutamislepingu artikkel 86 üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamiseks volitatud ettevõtete jaoks riigiabi keelu (15) rikkumise. Altmarki kohtuotsus kinnitab selgesõnaliselt, et riigiabi, mis korvab ühele ettevõttele üldist majandushuvi esindava teenuse osutamisel tekkinud kulud, võib kuulutada ühisturuga kokkusobivaks, kui täidetud on asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 kehtestatud tingimused. |
| --- | --- |

(65)

Pideva kohtupraktika järgi moodustab asutamislepingu artikkel 86 üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamiseks volitatud ettevõtete jaoks riigiabi keelu (15) rikkumise. Altmarki kohtuotsus kinnitab selgesõnaliselt, et riigiabi, mis korvab ühele ettevõttele üldist majandushuvi esindava teenuse osutamisel tekkinud kulud, võib kuulutada ühisturuga kokkusobivaks, kui täidetud on asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 kehtestatud tingimused.

| (66) | Kooskõlas pideva kohtupraktikaga (16) moodustab asutamislepingu artikkel 86 erandsätte, mida tuleb tõlgendada piiravalt. Kohus täpsustas, et täidetud peavad olema kõik järgmised tingimused selleks, et meetmete suhtes võiks rakendada seda erandit:






  — | kõnesolev teenus peab olema üldist majandushuvi esindav teenus ja olema selgelt määratletud sellisena liikmesriigi poolt, |
| --- | --- | --- |

(66)

Kooskõlas pideva kohtupraktikaga (16) moodustab asutamislepingu artikkel 86 erandsätte, mida tuleb tõlgendada piiravalt. Kohus täpsustas, et täidetud peavad olema kõik järgmised tingimused selleks, et meetmete suhtes võiks rakendada seda erandit:

—

kõnesolev teenus peab olema üldist majandushuvi esindav teenus ja olema selgelt määratletud sellisena liikmesriigi poolt,

| — | asjaomane ettevõte peab olema selgesõnaliselt volitatud liikmesriigi poolt nimetatud teenust osutama, |
| --- | --- |

—

asjaomane ettevõte peab olema selgesõnaliselt volitatud liikmesriigi poolt nimetatud teenust osutama,

| — | asutamislepingu konkurentsieeskirjade kohaldamine peab häirima ettevõttele usaldatud eriülesande täitmist ja erand ei tohi mõjutada kaubanduse arengut määral, mis on vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

—

asutamislepingu konkurentsieeskirjade kohaldamine peab häirima ettevõttele usaldatud eriülesande täitmist ja erand ei tohi mõjutada kaubanduse arengut määral, mis on vastuolus ühenduse huvidega.

| (67) | Teatises määratakse kindlaks põhimõtted ja meetodid, mida komisjon kavatseb järgida, et valvata nendest tingimustest kinnipidamist ringhäälingusektoris. Antud juhul peab komisjon seega konstateerima, et:






  — | telekanalite France 2 ja France 3 tegevus kujutab avaliku teenistuse tegevust ja et nende avaliku teenistuse ülesanded on selgelt kindlaks määratud (määratlus), |
| --- | --- | --- |

(67)

Teatises määratakse kindlaks põhimõtted ja meetodid, mida komisjon kavatseb järgida, et valvata nendest tingimustest kinnipidamist ringhäälingusektoris. Antud juhul peab komisjon seega konstateerima, et:

—

telekanalite France 2 ja France 3 tegevus kujutab avaliku teenistuse tegevust ja et nende avaliku teenistuse ülesanded on selgelt kindlaks määratud (määratlus),

| — | France 2-le ja France 3-le anti need avaliku teenistuse ülesanded ametliku aktiga (käsundusleping ja kontroll), |
| --- | --- |

—

France 2-le ja France 3-le anti need avaliku teenistuse ülesanded ametliku aktiga (käsundusleping ja kontroll),

| — | neile antud rahaline hüvitis on võrdeline nende avaliku teenistuse tegevuse puhta maksumusega (proportsionaalsus). |
| --- | --- |

—

neile antud rahaline hüvitis on võrdeline nende avaliku teenistuse tegevuse puhta maksumusega (proportsionaalsus).

| (68) | Oma analüüsi raames peab komisjon arvesse võtma ka protokolli. Ta tuletab meelde, et avaliku teenistuse ringhääling on otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning ka meedias pluralismi säilitamise vajadusega. Ta sätestab täpselt, et liikmesriikide pädevusse kuulub “avaliku ringhäälinguteenistuse rahastamise tagamine niivõrd, kuivõrd see rahastamine on suunatud ringhäälinguorganisatsioonidele avaliku teenistuse ülesannete täitmiseks selliselt, nagu need talle omistati, kindlaks määrati ja korraldati iga liikmesriigi poolt, ja niivõrd, kuivõrd see rahastamine ei muuda kaubanduse ja konkurentsi tingimusi ühenduses sellisel määral, mis oleks vastuolus ühise huviga, kusjuures mõistetakse, et arvesse tuleb võtta selle avaliku teenistuse tellimuse täitmist”. |
| --- | --- |

(68)

Oma analüüsi raames peab komisjon arvesse võtma ka protokolli. Ta tuletab meelde, et avaliku teenistuse ringhääling on otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning ka meedias pluralismi säilitamise vajadusega. Ta sätestab täpselt, et liikmesriikide pädevusse kuulub “avaliku ringhäälinguteenistuse rahastamise tagamine niivõrd, kuivõrd see rahastamine on suunatud ringhäälinguorganisatsioonidele avaliku teenistuse ülesannete täitmiseks selliselt, nagu need talle omistati, kindlaks määrati ja korraldati iga liikmesriigi poolt, ja niivõrd, kuivõrd see rahastamine ei muuda kaubanduse ja konkurentsi tingimusi ühenduses sellisel määral, mis oleks vastuolus ühise huviga, kusjuures mõistetakse, et arvesse tuleb võtta selle avaliku teenistuse tellimuse täitmist”.

A.   France 2 ja France 3 avaliku teenistuse ülesannete määratlus

| (69) | Protokolli ja teatise põhjal kuulub avaliku teenistuse ülesannete määratlus liikmesriikide pädevusse. Teatises on märgitud, et “võttes arvesse ringhäälingusektori erilist iseloomu, “laia” määratlust, millega usaldatakse teatud ringhäälinguorganisatsioonile ülesanne tasakaalustatud ja mitmekesise programmi tootmiseks oma tellimuse täitmisel, säilitades teatud publikumäära, võib protokolli tõlgendusest lähtudes vaadelda lepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses õigusjärgsena selles osas, et selle eesmärk on samal ajal tagada ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldamine ja pluralism, sealhulgas kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tagamine.” (17) Lõpuks tuleks meenutada, et ringhäälingusektoris avaliku teenistuse määratluse alusel piirdub komisjoni roll ilmse vea kontrolliga. (18) |
| --- | --- |

(69)

Protokolli ja teatise põhjal kuulub avaliku teenistuse ülesannete määratlus liikmesriikide pädevusse. Teatises on märgitud, et “võttes arvesse ringhäälingusektori erilist iseloomu, “laia” määratlust, millega usaldatakse teatud ringhäälinguorganisatsioonile ülesanne tasakaalustatud ja mitmekesise programmi tootmiseks oma tellimuse täitmisel, säilitades teatud publikumäära, võib protokolli tõlgendusest lähtudes vaadelda lepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses õigusjärgsena selles osas, et selle eesmärk on samal ajal tagada ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldamine ja pluralism, sealhulgas kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tagamine.” (17) Lõpuks tuleks meenutada, et ringhäälingusektoris avaliku teenistuse määratluse alusel piirdub komisjoni roll ilmse vea kontrolliga. (18)

| (70) | Prantsuse 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabaduse seaduse nr 86-1067 artiklis 48 viidatakse telekanalite France 2 ja France 3 “hariduslikule, kultuurilisele ja ühiskondlikule ülesandele”. Nimetatud seaduse artiklites 54, 55 ja 56 on täpselt kindlaks määratud France 2 või France 3 mõned ülesanded valitsuse avalduste ja parlamendi arutelude levitamise ja poliitilistele rühmitustele, ametiühingutele ja kutseorganisatsioonidele ning Prantsusmaal praktiseeritavatele peamistele usunditele pühendatud saadete osas. |
| --- | --- |

(70)

Prantsuse 30. septembri 1986. aasta kommunikatsioonivabaduse seaduse nr 86-1067 artiklis 48 viidatakse telekanalite France 2 ja France 3 “hariduslikule, kultuurilisele ja ühiskondlikule ülesandele”. Nimetatud seaduse artiklites 54, 55 ja 56 on täpselt kindlaks määratud France 2 või France 3 mõned ülesanded valitsuse avalduste ja parlamendi arutelude levitamise ja poliitilistele rühmitustele, ametiühingutele ja kutseorganisatsioonidele ning Prantsusmaal praktiseeritavatele peamistele usunditele pühendatud saadete osas.

| (71) | France 2 ja France 3 avaliku teenistuse ülesanded on seejärel kummagi kanali puhul üksikasjalikult kirjeldatud tootespetsifikaadis. France 2 28. augusti 1987. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaadi artiklis 3 sätestatakse, et “ettevõte teostab ja kavandab oma saated taotlusega tuua kõikide publiku koosseisudeni informatsiooni, kultuurilist rikastamist ja meelelahutust, vastavalt talle seadusega määratud kultuurilisele, hariduslikule ja ühiskondlikule ülesandele” ja et ta “tagab eriti oma programmidega kultuuripärandi väärtustamise ja osaleb selle rikastamises oma audiovisuaalse loominguga, mida ta pakub oma kanalil.” France 3 samuti 28. augusti 1987. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaadi artiklis 3 võetakse need kaks lõiget uuesti sisse ja lisatakse kolmas lõige, mille tingimuste kohaselt “ettevõte teostab ja kavandab saateid elust regioonides, soodustades nimelt kultuuri-, ühiskondlike ja ametigruppide ning vaimsete ja filosoofiliste suundade väljendamist ja informatsiooni.” |
| --- | --- |

(71)

France 2 ja France 3 avaliku teenistuse ülesanded on seejärel kummagi kanali puhul üksikasjalikult kirjeldatud tootespetsifikaadis. France 2 28. augusti 1987. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaadi artiklis 3 sätestatakse, et “ettevõte teostab ja kavandab oma saated taotlusega tuua kõikide publiku koosseisudeni informatsiooni, kultuurilist rikastamist ja meelelahutust, vastavalt talle seadusega määratud kultuurilisele, hariduslikule ja ühiskondlikule ülesandele” ja et ta “tagab eriti oma programmidega kultuuripärandi väärtustamise ja osaleb selle rikastamises oma audiovisuaalse loominguga, mida ta pakub oma kanalil.” France 3 samuti 28. augusti 1987. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaadi artiklis 3 võetakse need kaks lõiget uuesti sisse ja lisatakse kolmas lõige, mille tingimuste kohaselt “ettevõte teostab ja kavandab saateid elust regioonides, soodustades nimelt kultuuri-, ühiskondlike ja ametigruppide ning vaimsete ja filosoofiliste suundade väljendamist ja informatsiooni.”

| (72) | Paarkümmend artiklit kirjeldab seejärel täpsemalt nende avaliku teenistuse ülesannete sisu: mõtte- ja arvamussuundade pluralistlik väljendus; ausus, informatsiooni sõltumatus ja pluralism; kohandamine tehnika arenguga; programmide kohandamine kurtide ja halva kuulmisega inimeste jaoks; valitsuse avalduste ja põhiliste parlamendi arutelude levitamine, poliitilistele rühmitustele, ametiühingutele ja kutseorganisatsioonidele ning põhilistele Prantsusmaal praktiseeritavatele usunditele pühendatud saadete levitamine; suurtele riiklikele küsimustele ja liiklusohutusele pühendatud teadete ja tarbijainfo saadete levitamine; haridus- ja sotsiaalsete saadete levitamine; dokumentaal-, info-, teatri-, muusika-, tantsu-, meelelahutus-, spordisaadete, laste- ja noortesaadete ja mängufilmide levitamisega ja olemusega seonduvad kohustused. |
| --- | --- |

(72)

Paarkümmend artiklit kirjeldab seejärel täpsemalt nende avaliku teenistuse ülesannete sisu: mõtte- ja arvamussuundade pluralistlik väljendus; ausus, informatsiooni sõltumatus ja pluralism; kohandamine tehnika arenguga; programmide kohandamine kurtide ja halva kuulmisega inimeste jaoks; valitsuse avalduste ja põhiliste parlamendi arutelude levitamine, poliitilistele rühmitustele, ametiühingutele ja kutseorganisatsioonidele ning põhilistele Prantsusmaal praktiseeritavatele usunditele pühendatud saadete levitamine; suurtele riiklikele küsimustele ja liiklusohutusele pühendatud teadete ja tarbijainfo saadete levitamine; haridus- ja sotsiaalsete saadete levitamine; dokumentaal-, info-, teatri-, muusika-, tantsu-, meelelahutus-, spordisaadete, laste- ja noortesaadete ja mängufilmide levitamisega ja olemusega seonduvad kohustused.

| (73) | France 2 ja France 3 16. septembri 1994. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaadid, millega asendati 1987. aasta omad, kinnitavad üle need avaliku teenistuse ülesanded. Nende ülesannete ja toodete spetsifikaadi sissejuhatuses märgitakse, et “telesaadete riigiettevõtted [France 2 ja France 3] moodustavad kõikide kodanike televisiooni. Selleks taotlevad nad kõige laiema publiku kogumist, kinnitades sellega oma isikupära eriprogrammide pakkumises, mis põhinevad neljal suuremal omadusel:






  — | neile seadusega määratud kultuurilise, haridusliku ja sotsiaalse ülesande täitmisel toovad need kanalid publikuni info, kultuurilise rikastamise ja meelelahutuse, järgides pidevalt inimese respekteerimise nõuet, |
| --- | --- | --- |

(73)

France 2 ja France 3 16. septembri 1994. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaadid, millega asendati 1987. aasta omad, kinnitavad üle need avaliku teenistuse ülesanded. Nende ülesannete ja toodete spetsifikaadi sissejuhatuses märgitakse, et “telesaadete riigiettevõtted [France 2 ja France 3] moodustavad kõikide kodanike televisiooni. Selleks taotlevad nad kõige laiema publiku kogumist, kinnitades sellega oma isikupära eriprogrammide pakkumises, mis põhinevad neljal suuremal omadusel:

—

neile seadusega määratud kultuurilise, haridusliku ja sotsiaalse ülesande täitmisel toovad need kanalid publikuni info, kultuurilise rikastamise ja meelelahutuse, järgides pidevalt inimese respekteerimise nõuet,

| — | nad tagavad oma programmide pluralismi, käsitledes kõiki žanreid ja avades ennast kogu publikule, |
| --- | --- |

—

nad tagavad oma programmide pluralismi, käsitledes kõiki žanreid ja avades ennast kogu publikule,

| — | programm, mida nad pakuvad, on eriti rikas ja mitmekesine kultuurisaadete ja noortesaadete valdkonnas, |
| --- | --- |

—

programm, mida nad pakuvad, on eriti rikas ja mitmekesine kultuurisaadete ja noortesaadete valdkonnas,

| — | nad täidavad märkimisväärset audiovisuaalse loomingu püüdlust, taotledes uuendusi, pöörates süstemaatiliselt tähelepanu kirjutamisele ja soodustades originaalsete, Prantsuse kultuuripärandit väärtustavate toodete teostust. |
| --- | --- |

—

nad täidavad märkimisväärset audiovisuaalse loomingu püüdlust, taotledes uuendusi, pöörates süstemaatiliselt tähelepanu kirjutamisele ja soodustades originaalsete, Prantsuse kultuuripärandit väärtustavate toodete teostust.

Selles on riiklike programmiettevõtete osa olla viiteks eetika, kvaliteedi ja loovuse osas. Nad peavad selleks silmas mis tahes labasuse vältimist. Tähelepanu, mida nad pööravad oma publikule, väljendab pigem nõuet publiku suhtes kui ärisaavutuste taotlust.” France 2 ülesannete ja toodete spetsifikaadi sissejuhatuses kirjeldatakse seejärel kanalit kui “ainsat avaliku sektori eranditult üldiseloomuga kanalit”, mille taotluseks on saavutada “laia publikut, kellele ta pakub mitmekesist ja tasakaalustatud programmivalikut”, samas kui France 3 ülesannete ja toodete spetsifikaadi sissejuhatuses on märgitud, et see kanal “kinnitab oma piirkondliku ja kohaliku kanali erisuunitlust” ja soosib “detsentraliseeritud informatsiooni ja piirkondlikke sündmusi”. Nagu 28. augusti 1987. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaadis, kirjeldab ligi kakskümmend artiklit seejärel täpsemalt avaliku teenistuse ülesannete sisu.

| (74) | Komisjon leiab, et France 2 ja France 3 ülesandeks tehtud avaliku teenistuse ülesanded vastavad asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel üldise majandushuviga teenistusele. Need avaliku teenistuse ülesanded on selgelt määratletud ja õigusjärgsed selles osas, et need taotlevad samal ajal Prantsuse ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldamise tagamist ning pluralismi, sealhulgas kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kindlustamist vastavalt protokollile. Komisjon täheldab lisaks, et need avaliku teenistuse ülesanded katavad kõikide France 2 ja France 3 poolt levitatavate programmide teostust ja levitamist. Nende kahe kanali avaliku teenistuse tegevus seisneb seega nende kõikide programmide teostuses ja levitamises. Mõistagi on mõned avaliku teenistuse ülesanded üldist ja pigem kvalitatiivset laadi, kuid protokolli tõlgenduslikest sätetest lähtudes peab komisjon seda “laia” määratlust õigusjärgseks. Lõpuks leiab komisjon, et see avaliku teenistuse ülesannete määratlus ei sisalda ühtegi ilmset viga. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon leiab, et France 2 ja France 3 ülesandeks tehtud avaliku teenistuse ülesanded vastavad asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel üldise majandushuviga teenistusele. Need avaliku teenistuse ülesanded on selgelt määratletud ja õigusjärgsed selles osas, et need taotlevad samal ajal Prantsuse ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldamise tagamist ning pluralismi, sealhulgas kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kindlustamist vastavalt protokollile. Komisjon täheldab lisaks, et need avaliku teenistuse ülesanded katavad kõikide France 2 ja France 3 poolt levitatavate programmide teostust ja levitamist. Nende kahe kanali avaliku teenistuse tegevus seisneb seega nende kõikide programmide teostuses ja levitamises. Mõistagi on mõned avaliku teenistuse ülesanded üldist ja pigem kvalitatiivset laadi, kuid protokolli tõlgenduslikest sätetest lähtudes peab komisjon seda “laia” määratlust õigusjärgseks. Lõpuks leiab komisjon, et see avaliku teenistuse ülesannete määratlus ei sisalda ühtegi ilmset viga.

| (75) | Mõlema avalik-õigusliku kanali ülesannete ja toodete spetsifikaadid sisaldavad ka “algupäraselt prantsuskeelse väljendusega” filmi- ja audiovisuaalteoste levikvootide ja filmiteoste kaastoodangu rahastamisega seonduvaid sätteid. Tegemist on kõikidele kodeerimata saateid kaabliühenduseta levitavatele televisioonidele kehtivate haldusmäärustega. Kuna need meetmed ei kuulu käesoleva otsuse uurimisvaldkonda, ei piira see otsus selliselt audiovisuaal- ja filmisektorile antud eeliste võimalikku analüüsi. |
| --- | --- |

(75)

Mõlema avalik-õigusliku kanali ülesannete ja toodete spetsifikaadid sisaldavad ka “algupäraselt prantsuskeelse väljendusega” filmi- ja audiovisuaalteoste levikvootide ja filmiteoste kaastoodangu rahastamisega seonduvaid sätteid. Tegemist on kõikidele kodeerimata saateid kaabliühenduseta levitavatele televisioonidele kehtivate haldusmäärustega. Kuna need meetmed ei kuulu käesoleva otsuse uurimisvaldkonda, ei piira see otsus selliselt audiovisuaal- ja filmisektorile antud eeliste võimalikku analüüsi.

B.   Käsundusleping ja kontroll

| (76) | Kõnealused avaliku teenistuse ülesanded usaldati France 2-le ja France 3-le ametlike aktide alusel, sest need tulenevad seadusest nr 86-1067 ja peaministri määrusega vastuvõetud 28. augusti 1987. aasta ja seejärel 16. septembri 1994. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaatidest. Need ülesannete ja toodete spetsifikaadid näevad ette, et teatud kohustusi täpsustatakse aastaste sätetega. 16. septembri 1994. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaadid näitavad pealegi, et nendes toodud kohustusi ja põhimõtteid täpsustatakse vajalikul määral riigi ja kanalite vahel sõlmitud kokkulepitud eesmärkide lepingutes. |
| --- | --- |

(76)

Kõnealused avaliku teenistuse ülesanded usaldati France 2-le ja France 3-le ametlike aktide alusel, sest need tulenevad seadusest nr 86-1067 ja peaministri määrusega vastuvõetud 28. augusti 1987. aasta ja seejärel 16. septembri 1994. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaatidest. Need ülesannete ja toodete spetsifikaadid näevad ette, et teatud kohustusi täpsustatakse aastaste sätetega. 16. septembri 1994. aasta ülesannete ja toodete spetsifikaadid näitavad pealegi, et nendes toodud kohustusi ja põhimõtteid täpsustatakse vajalikul määral riigi ja kanalite vahel sõlmitud kokkulepitud eesmärkide lepingutes.

| (77) | Prantsuse ametiasutused on sisse seadnud erinevad vahendid France 2 ja France 3 avaliku teenistuse ülesannete järgimise kontrollimiseks. Mõlemad avalik-õiguslikud kanalid saadavad igal aastal kommunikatsiooniministrile ja CSA-le aruande oma ülesannete ja toodete spetsifikaatides ettenähtud sätete täitmise kohta. CSA avaldab igal aastal avaliku aruande, milles ta hindab iga kanali puhul artiklite kaupa ülesannete ja toodete spetsifikaatidest kinnipidamist. Ühe kanali ränga rikkumise korral avaliku teenistuse ülesannete järgimisel saadab CSA avalikud märkused selle kanali haldusnõukogule. |
| --- | --- |

(77)

Prantsuse ametiasutused on sisse seadnud erinevad vahendid France 2 ja France 3 avaliku teenistuse ülesannete järgimise kontrollimiseks. Mõlemad avalik-õiguslikud kanalid saadavad igal aastal kommunikatsiooniministrile ja CSA-le aruande oma ülesannete ja toodete spetsifikaatides ettenähtud sätete täitmise kohta. CSA avaldab igal aastal avaliku aruande, milles ta hindab iga kanali puhul artiklite kaupa ülesannete ja toodete spetsifikaatidest kinnipidamist. Ühe kanali ränga rikkumise korral avaliku teenistuse ülesannete järgimisel saadab CSA avalikud märkused selle kanali haldusnõukogule.

| (78) | Lisaks sellele hääletab parlament vastavalt seaduse nr 86-1067 artiklile 53 avalik-õiguslike kanalite eelarve suhtes igal koosolekul rahanduskomisjoni liikme poolt koostatud aruande alusel. Kui aruande esitaja peab vajalikuks, võib ta kanalite avaliku teenistuse ülesannete järgimist kommenteerida. |
| --- | --- |

(78)

Lisaks sellele hääletab parlament vastavalt seaduse nr 86-1067 artiklile 53 avalik-õiguslike kanalite eelarve suhtes igal koosolekul rahanduskomisjoni liikme poolt koostatud aruande alusel. Kui aruande esitaja peab vajalikuks, võib ta kanalite avaliku teenistuse ülesannete järgimist kommenteerida.

| (79) | Lõpuks tuleks märkida, et kummagi kanali haldusnõukogu kaheteistkümnest liikmest on kaks parlamendisaadikut, neli riigiesindajat ja neli erialaasjatundjat. Need kümme isikut on kanalitevälised ja võivad seega tingimusteta väljendada oma tähelepanekuid avaliku teenistuse ülesannete järgimise kohta. |
| --- | --- |

(79)

Lõpuks tuleks märkida, et kummagi kanali haldusnõukogu kaheteistkümnest liikmest on kaks parlamendisaadikut, neli riigiesindajat ja neli erialaasjatundjat. Need kümme isikut on kanalitevälised ja võivad seega tingimusteta väljendada oma tähelepanekuid avaliku teenistuse ülesannete järgimise kohta.

C.   Avaliku teenistuse tegevuse rahastamise proportsionaalsus

a)   Riigi poolt korvatava avaliku teenistuse tegevuse maksumuse hindamine

| (80) | Komisjon peab hindama, kas France 2-le ja France 3-le antud riigiabi on proportsionaalne nende avaliku teenistuse tegevuskuludega. Teatise teksti järgi ei tohi “selleks, et proportsionaalsuse nõue oleks täidetud, riigiabi ületada avaliku teenistuse ülesandega tekkinud puhast maksumust, kusjuures arvestatakse sellest saadavaid teisi otseseid või kaudseid tulusid. Sellepärast võetakse abi proportsionaalsuse (19) hindamiseks arvesse äritegevuses avalikust teenistusest saadavat puhaskasumit.” |
| --- | --- |

(80)

Komisjon peab hindama, kas France 2-le ja France 3-le antud riigiabi on proportsionaalne nende avaliku teenistuse tegevuskuludega. Teatise teksti järgi ei tohi “selleks, et proportsionaalsuse nõue oleks täidetud, riigiabi ületada avaliku teenistuse ülesandega tekkinud puhast maksumust, kusjuures arvestatakse sellest saadavaid teisi otseseid või kaudseid tulusid. Sellepärast võetakse abi proportsionaalsuse (19) hindamiseks arvesse äritegevuses avalikust teenistusest saadavat puhaskasumit.”

| (81) | Tuleb märkida, et kui teatises on selles osas viidatud komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivile 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigiettevõtete vaheliste rahaliste suhete läbipaistvuse kohta (20) ning selle direktiiviga sisseseatud raamatupidamise lahususe kohustusele, siis see kohustus ei kehtinud televisioonilevisektorile käesolevas otsuses vaadeldaval ajavahemikul. |
| --- | --- |

(81)

Tuleb märkida, et kui teatises on selles osas viidatud komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivile 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigiettevõtete vaheliste rahaliste suhete läbipaistvuse kohta (20) ning selle direktiiviga sisseseatud raamatupidamise lahususe kohustusele, siis see kohustus ei kehtinud televisioonilevisektorile käesolevas otsuses vaadeldaval ajavahemikul.

| (82) | Teatis on neutraalne liikmesriigi poolt avaliku teenistuse ülesandeid täitvate televisioonide rahastamiseks valitavate vahendite suhtes. Prantsuse ametiasutused valisid segatüüpi rahastamise, mis tugineb samal ajal riigiressurssidele ja äriressurssidele. Reklaami- ja sponsorlustulud kujutavad peaaegu kogu äritulu, kusjuures turundustegevus tekitab ainult marginaalseid tulusid. Riigiressursside osas moodustab televisioonimaks France 2 ja France 3 tavalise riigipoolse rahastamise. Prantsuse ametiasutused andsid siiski aastatel 1988–1994 France 2-le ja France 3-le televisioonimaksule lisaks tabelites 1 ja 2 nimetatud toetusi. |
| --- | --- |

(82)

Teatis on neutraalne liikmesriigi poolt avaliku teenistuse ülesandeid täitvate televisioonide rahastamiseks valitavate vahendite suhtes. Prantsuse ametiasutused valisid segatüüpi rahastamise, mis tugineb samal ajal riigiressurssidele ja äriressurssidele. Reklaami- ja sponsorlustulud kujutavad peaaegu kogu äritulu, kusjuures turundustegevus tekitab ainult marginaalseid tulusid. Riigiressursside osas moodustab televisioonimaks France 2 ja France 3 tavalise riigipoolse rahastamise. Prantsuse ametiasutused andsid siiski aastatel 1988–1994 France 2-le ja France 3-le televisioonimaksule lisaks tabelites 1 ja 2 nimetatud toetusi.

| (83) | Prantsuse ametiasutused andsid France 2-le ka kolm kapitalidotatsiooni. Ajavahemikul 1988–1991 ulatus kanali kahjum sellistesse summadesse, et 1991. aastal oli kanal sunnitud vastavalt 24. juuli 1966. aasta Prantsuse seaduse nr 66-537 artiklile 241 suurendama ja seejärel vähendama oma põhikapitali, et arveldada suurt osa oma kahjumist ja taastada omakapital tasemel, mis oli pool tema põhikapitalist. Selle toimingu ajal andis Prantsuse riik France 2-le 500 miljonit FRF. Sellest piisas kanali tegevuse jätkamise tagamiseks lühiajalises perspektiivis, kuid see ei võimaldanud taastada kestvat tasakaalu omavahendite ja pangavõlgnevuse vahel. Riik pidi seega andma kaks uut kapitalidotatsiooni 1993. ja 1994. aastal kogusummas 410 miljonit FRF. |
| --- | --- |

(83)

Prantsuse ametiasutused andsid France 2-le ka kolm kapitalidotatsiooni. Ajavahemikul 1988–1991 ulatus kanali kahjum sellistesse summadesse, et 1991. aastal oli kanal sunnitud vastavalt 24. juuli 1966. aasta Prantsuse seaduse nr 66-537 artiklile 241 suurendama ja seejärel vähendama oma põhikapitali, et arveldada suurt osa oma kahjumist ja taastada omakapital tasemel, mis oli pool tema põhikapitalist. Selle toimingu ajal andis Prantsuse riik France 2-le 500 miljonit FRF. Sellest piisas kanali tegevuse jätkamise tagamiseks lühiajalises perspektiivis, kuid see ei võimaldanud taastada kestvat tasakaalu omavahendite ja pangavõlgnevuse vahel. Riik pidi seega andma kaks uut kapitalidotatsiooni 1993. ja 1994. aastal kogusummas 410 miljonit FRF.

| (84) | Proportsionaalsuse nõude uurimise raames tuleb komisjonil kontrollida, et France 2-le ja France 3-le ajavahemikul 1988–1994 antud riigipoolsed finantseeringud kokku, eriti käesolevas otsuses osutatud riigiabi, kuid ka televisioonimaks ja varustuse toetused ei ületa nende avaliku teenistuse tegevuse puhast maksumust. |
| --- | --- |

(84)

Proportsionaalsuse nõude uurimise raames tuleb komisjonil kontrollida, et France 2-le ja France 3-le ajavahemikul 1988–1994 antud riigipoolsed finantseeringud kokku, eriti käesolevas otsuses osutatud riigiabi, kuid ka televisioonimaks ja varustuse toetused ei ületa nende avaliku teenistuse tegevuse puhast maksumust.

| (85) | Sissejuhatuseks tuleks märkida, et antud juhul said France 2 ja France 3 ajavahemikul 1988–1994 riigiressursse, mille puhul on tegemist erinevate raamatupidamisloogikatega. Televisioonimaks on tõesti mõeldud mõlemale avalik-õiguslikule kanalile nende avaliku teenistuse tegevuse teostamisel tekkivate iga-aastaste maksude hüvitamiseks; selleks registreeritakse see maks kasumiaruandes aastapõhiselt. Kapitalidotatsioonid ja toetused aga registreeritakse bilansiaruandes. Kapitalidotatsioonid moodustavad tegelikult erakordse sissemakse, mida kasutati eelnevalt mitme majandusaasta peale kogunenud puudujäägi katteks. Samamoodi võimaldavad investeeringutoetused ja varustuse toetused rahastada investeeringuid, mida kasutatakse edaspidi ja mis seega amortiseeritakse mitme majandusaasta jooksul. Toetused võetakse seega kasumiaruandesse samas rütmis kui investeeringute amortiseerimine. Sedamööda, kuidas avaliku teenistuse maksumuse hüvitise arvestusse võetakse sisse bilansiaruande elemendid (toetused) ja kasumiaruande elemendid (amortiseerimine, mis arvestatakse majandusaasta kogukuludesse), on tingimata vaja arvestada kumulatiivselt keskmise või pikaaegse kestusega ajavahemikku, sest siis on võimalik arvestada, et toetuste (mis on toodud kasumiaruandes) ja toetuste (bilansiaruandes toodud) uuesti sissevõtmine langeb kokku samades summades. Kuna ametlikus uuringumenetluses käsitletakse aastaid 1988–1994, võetakse arvesse seda kumulatiivsest perioodi. |
| --- | --- |

(85)

Sissejuhatuseks tuleks märkida, et antud juhul said France 2 ja France 3 ajavahemikul 1988–1994 riigiressursse, mille puhul on tegemist erinevate raamatupidamisloogikatega. Televisioonimaks on tõesti mõeldud mõlemale avalik-õiguslikule kanalile nende avaliku teenistuse tegevuse teostamisel tekkivate iga-aastaste maksude hüvitamiseks; selleks registreeritakse see maks kasumiaruandes aastapõhiselt. Kapitalidotatsioonid ja toetused aga registreeritakse bilansiaruandes. Kapitalidotatsioonid moodustavad tegelikult erakordse sissemakse, mida kasutati eelnevalt mitme majandusaasta peale kogunenud puudujäägi katteks. Samamoodi võimaldavad investeeringutoetused ja varustuse toetused rahastada investeeringuid, mida kasutatakse edaspidi ja mis seega amortiseeritakse mitme majandusaasta jooksul. Toetused võetakse seega kasumiaruandesse samas rütmis kui investeeringute amortiseerimine. Sedamööda, kuidas avaliku teenistuse maksumuse hüvitise arvestusse võetakse sisse bilansiaruande elemendid (toetused) ja kasumiaruande elemendid (amortiseerimine, mis arvestatakse majandusaasta kogukuludesse), on tingimata vaja arvestada kumulatiivselt keskmise või pikaaegse kestusega ajavahemikku, sest siis on võimalik arvestada, et toetuste (mis on toodud kasumiaruandes) ja toetuste (bilansiaruandes toodud) uuesti sissevõtmine langeb kokku samades summades. Kuna ametlikus uuringumenetluses käsitletakse aastaid 1988–1994, võetakse arvesse seda kumulatiivsest perioodi.

| (86) | France 2 ja France 3 juhivad samal ajal avaliku teenistuse tegevust ja äritegevust, kas siseselt või filiaalide vahendusel. Riik võib rahaliselt hüvitada ainult kanalite avaliku teenistuse tegevuse maksumuse, mille sisse kuuluvad kõik nende programmide teostamiseks ja levitamiseks vajalikud kulud. Seega sisaldavad kummagi kanali majandusaasta kulud kokku avaliku teenistuse tegevusega seonduvaid kulusid, kuid ka äritegevusega seotud kulusid. Kummagi kanali avaliku teenistuse tegevuse puhas maksumus saadakse seega, arvates nende majandusaasta kogukuludest maha kõik äritegevusega seotud kulud, kas neid juhitakse sisemiselt või filiaalide vahendusel, ning ka nende tegevuste puhaskasumi (peamiselt reklaami- ja sponsorlustulud), nagu on teatises ette nähtud. Vaadeldaval ajavahemikul 1988–1994, nagu on toodud tabelis 4, ulatub France 2 avaliku teenistuse tegevuse puhaskulu nii kumulatiivselt 15,69 miljardi FRF-ni ja France 3 oma 20,89 miljardi FRF-ni. (21)

  TABEL 4
  Avaliku teenistuse tegevuse puhta maksumuse kindlaksmääramine, kumulatiivselt ajavahemikul 1988–1994







  (miljardites Prantsuse frankides (FRF)) |
| --- | --- |
| | France 2 | France 3 |
| Kulud kokku | 41,982 | 37,011 |
| Äritegevusega seonduvad kulud | <15,2> | <11,74> |
| Äritegevuse puhaskasum | <11,091> | <4,379> |
| Avaliku teenistuse tegevuse puhas maksumus | 15,691 | 20,892 |

(86)

France 2 ja France 3 juhivad samal ajal avaliku teenistuse tegevust ja äritegevust, kas siseselt või filiaalide vahendusel. Riik võib rahaliselt hüvitada ainult kanalite avaliku teenistuse tegevuse maksumuse, mille sisse kuuluvad kõik nende programmide teostamiseks ja levitamiseks vajalikud kulud. Seega sisaldavad kummagi kanali majandusaasta kulud kokku avaliku teenistuse tegevusega seonduvaid kulusid, kuid ka äritegevusega seotud kulusid. Kummagi kanali avaliku teenistuse tegevuse puhas maksumus saadakse seega, arvates nende majandusaasta kogukuludest maha kõik äritegevusega seotud kulud, kas neid juhitakse sisemiselt või filiaalide vahendusel, ning ka nende tegevuste puhaskasumi (peamiselt reklaami- ja sponsorlustulud), nagu on teatises ette nähtud. Vaadeldaval ajavahemikul 1988–1994, nagu on toodud tabelis 4, ulatub France 2 avaliku teenistuse tegevuse puhaskulu nii kumulatiivselt 15,69 miljardi FRF-ni ja France 3 oma 20,89 miljardi FRF-ni. (21)

TABEL 4

Avaliku teenistuse tegevuse puhta maksumuse kindlaksmääramine, kumulatiivselt ajavahemikul 1988–1994

(miljardites Prantsuse frankides (FRF))

France 2

France 3

Kulud kokku

41,982

37,011

Äritegevusega seonduvad kulud

<15,2>

<11,74>

Äritegevuse puhaskasum

<11,091>

<4,379>

Avaliku teenistuse tegevuse puhas maksumus

15,691

20,892

| (87) | Neid avaliku teenistuse puhtaid kulusid tuleb seejärel võrrelda kanalitele antud riigirahastamisega kokku, et hinnata, kas riigipoolne rahaline hüvitis ületas neid kulusid või mitte. Kuna televisioonimaks ühelt poolt ja toetused ja kapitalidotatsioonid teiselt poolt alluvad erinevatele raamatupidamisloogikatele, tuleb esitada järjest avaliku teenistuse tegevuse maksumuse hüvitamise saldod vastavalt arvessevõetud riigipoolsele rahastamisele. Ajavahemikul 1988–1994 said France 2 ja France 3 vastavalt selleks televisioonimaksu 12,12 ja 20,17 miljardit FRF. (22) Seega tuleneb “kasumiaruande” lähenemisele vastavast analüüsist, et France 2 ja France 3 olid kumulatiivselt alakompenseeritud vastavalt 3,57 miljardi FRF ja 718,6 miljoni FRF tasemel. |
| --- | --- |

(87)

Neid avaliku teenistuse puhtaid kulusid tuleb seejärel võrrelda kanalitele antud riigirahastamisega kokku, et hinnata, kas riigipoolne rahaline hüvitis ületas neid kulusid või mitte. Kuna televisioonimaks ühelt poolt ja toetused ja kapitalidotatsioonid teiselt poolt alluvad erinevatele raamatupidamisloogikatele, tuleb esitada järjest avaliku teenistuse tegevuse maksumuse hüvitamise saldod vastavalt arvessevõetud riigipoolsele rahastamisele. Ajavahemikul 1988–1994 said France 2 ja France 3 vastavalt selleks televisioonimaksu 12,12 ja 20,17 miljardit FRF. (22) Seega tuleneb “kasumiaruande” lähenemisele vastavast analüüsist, et France 2 ja France 3 olid kumulatiivselt alakompenseeritud vastavalt 3,57 miljardi FRF ja 718,6 miljoni FRF tasemel.

| (88) | Sellest lähtudes tuleks võrrelda neid alakompenseerituse summasid bilansiaruandes registreeritud täiendavate riigiressurssidega. Need täiendavad ressursid moodustavad ühelt poolt varustuse toetused ja teiselt poolt investeeringutoetused, muud toetused ja kapitalidotatsioonid, mis kuuluvad käesolevasse menetlusse. Kumulatiivselt ulatuvad need France 2 puhul 1,91 miljardi FRF-ni ja France 3 puhul 633,5 miljoni FRF-ni. Pealegi ei tule avaliku teenistuse tegevuse puhta maksumuse sisse arvata kapitalipaigutusi ega ettemakseid, mis on jooksvatel arvetel kahe äritegevust omava avalik-õigusliku kanali filiaalidele hüvitamata (115,2 miljonit FRF France 2 puhul ja 25,9 miljonit FRF France 3 puhul). |
| --- | --- |

(88)

Sellest lähtudes tuleks võrrelda neid alakompenseerituse summasid bilansiaruandes registreeritud täiendavate riigiressurssidega. Need täiendavad ressursid moodustavad ühelt poolt varustuse toetused ja teiselt poolt investeeringutoetused, muud toetused ja kapitalidotatsioonid, mis kuuluvad käesolevasse menetlusse. Kumulatiivselt ulatuvad need France 2 puhul 1,91 miljardi FRF-ni ja France 3 puhul 633,5 miljoni FRF-ni. Pealegi ei tule avaliku teenistuse tegevuse puhta maksumuse sisse arvata kapitalipaigutusi ega ettemakseid, mis on jooksvatel arvetel kahe äritegevust omava avalik-õigusliku kanali filiaalidele hüvitamata (115,2 miljonit FRF France 2 puhul ja 25,9 miljonit FRF France 3 puhul).

| (89) | Neid täiendavaid ressursse arvesse võttes näib, et France 2 ja France 3 olid ajavahemikul 1988–1994 alakompenseeritud. France 2 alakompenseeritus ulatub 1,54 miljardi FRF-ni, France 3 puhul ulatub see 59,2 miljoni FRF-ni. |
| --- | --- |

(89)

Neid täiendavaid ressursse arvesse võttes näib, et France 2 ja France 3 olid ajavahemikul 1988–1994 alakompenseeritud. France 2 alakompenseeritus ulatub 1,54 miljardi FRF-ni, France 3 puhul ulatub see 59,2 miljoni FRF-ni.

b)   Hinnang France 2 ja France 3 reklaamipinna müügi turul käitumisele

| (90) | Teatise teksti alusel peab komisjon kontrollima ka, et mis tahes konkurentsi moonutust, mis ei oleks vajalik avaliku teenistuse ülesannete täitmiseks, ei toimunud avaliku teenistuse tegevusega olemuslikult seotud äritegevuse tasemel. Selline moonutus esineks, kui France 2 ja France 3, olles veendunud, et riik kompenseerib nende vähimadki äritulud, laseks reklaamipinna müügi hinnad alla, vähendades nii oma konkurentide tulusid. |
| --- | --- |

(90)

Teatise teksti alusel peab komisjon kontrollima ka, et mis tahes konkurentsi moonutust, mis ei oleks vajalik avaliku teenistuse ülesannete täitmiseks, ei toimunud avaliku teenistuse tegevusega olemuslikult seotud äritegevuse tasemel. Selline moonutus esineks, kui France 2 ja France 3, olles veendunud, et riik kompenseerib nende vähimadki äritulud, laseks reklaamipinna müügi hinnad alla, vähendades nii oma konkurentide tulusid.

| (91) | Oma kaebuses esitab TF1 selle väite, kinnitades, et tänu riigiabile, mida kanalid France 2 ja France 3 saavad, tegutsedes “väljaspool nende konkurentidele kehtivat kulutasuvuse sundust, võivad nad praktiseerida kahjuga müümise hindu ja kunstlikke hinnaalandusi oma reklaamiekraanidel või oma sponsorlustegevuses, et säilitada reklaamijate klientuuri.” |
| --- | --- |

(91)

Oma kaebuses esitab TF1 selle väite, kinnitades, et tänu riigiabile, mida kanalid France 2 ja France 3 saavad, tegutsedes “väljaspool nende konkurentidele kehtivat kulutasuvuse sundust, võivad nad praktiseerida kahjuga müümise hindu ja kunstlikke hinnaalandusi oma reklaamiekraanidel või oma sponsorlustegevuses, et säilitada reklaamijate klientuuri.”

| (92) | Tema käsutuses olevate andmete alusel ei tuvastanud komisjon ühtegi elementi, mis kinnitaks TF1 poolt esitatud väidet. TF1 ja France 2 ja France 3 reklaamiekraanide müügihindade vahelist erinevust ei seleta mitte kahe avalik-õigusliku kanali äriline käitumine, vaid TF1 ekraanide võimsuse erinevus, võrreldes kahe avalik-õigusliku kanali ekraanidega. |
| --- | --- |

(92)

Tema käsutuses olevate andmete alusel ei tuvastanud komisjon ühtegi elementi, mis kinnitaks TF1 poolt esitatud väidet. TF1 ja France 2 ja France 3 reklaamiekraanide müügihindade vahelist erinevust ei seleta mitte kahe avalik-õigusliku kanali äriline käitumine, vaid TF1 ekraanide võimsuse erinevus, võrreldes kahe avalik-õigusliku kanali ekraanidega.

| (93) | Televisiooni reklaamisektoris on reklaamijad huvitatud eelkõige reklaamiekraanide vaadatavusest alla 50-aastaste vaatajate hulgas. Seda vaatajaskonda mõõdetakse “Gross Rating Point” (GRP, brutoreitingupunkt) mõiste abil, mis on kindlaks määratud reklaamikampaanias sihtgrupi 100 inimese kohta saadud keskmise kontaktide arvuna. Kontaktiks loetakse, kui inimesele näidatakse üks kord teatud hetkel levitatavat teadet. |
| --- | --- |

(93)

Televisiooni reklaamisektoris on reklaamijad huvitatud eelkõige reklaamiekraanide vaadatavusest alla 50-aastaste vaatajate hulgas. Seda vaatajaskonda mõõdetakse “Gross Rating Point” (GRP, brutoreitingupunkt) mõiste abil, mis on kindlaks määratud reklaamikampaanias sihtgrupi 100 inimese kohta saadud keskmise kontaktide arvuna. Kontaktiks loetakse, kui inimesele näidatakse üks kord teatud hetkel levitatavat teadet.

| (94) | Oma reklaami jaoks otsivad reklaamijad võimsamaid ekraane, mis tagavad konkreetsel hetkel sihtgrupi elanikkonna parima katvuse. Sellest tuleneb, et mida tugevam on ühe ekraani vaadatavus, seda rohkem nõustuvad reklaamijad maksma ühikuhinda suurema kontaktiarvu eest (GRP hind). Seega on olemas ekraanivõimsuse tasu. |
| --- | --- |

(94)

Oma reklaami jaoks otsivad reklaamijad võimsamaid ekraane, mis tagavad konkreetsel hetkel sihtgrupi elanikkonna parima katvuse. Sellest tuleneb, et mida tugevam on ühe ekraani vaadatavus, seda rohkem nõustuvad reklaamijad maksma ühikuhinda suurema kontaktiarvu eest (GRP hind). Seega on olemas ekraanivõimsuse tasu.

| (95) | Tabelis 6 on näidatud iga kanali kohta keskmine GRP ja keskmine GRP hind kogu päeva kohta 15- kuni 49-aastase sihtgrupi kohta.
  TABEL 6 (23) | TF1 | France 2 | France 3 | M6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine GRP | GRP hind | Keskmine GRP | GRP hind | Keskmine GRP | GRP hind | Keskmine GRP | GRP hind |
| 1990 | 5,8 | 2 732 | 3 | 2 738 | 2,3 | 2 533 | 1,9 | 2 440 |
| 1991 | 5,3 | 2 649 | 2,6 | 2 488 | 2,1 | 2 463 | 1,9 | 2 239 |
| 1992 | 4,8 | 2 963 | 2,5 | 2 652 | 2 | 2 707 | 1,9 | 2 297 |
| 1993 | 4,7 | 2 829 | 2,4 | 2 595 | 1,7 | 2 785 | 1,9 | 2 481 |
| 1994 | 4,7 | 2 983 | 2,6 | 2 847 | 1,6 | 2 777 | 2 | 2 475 |

(95)

Tabelis 6 on näidatud iga kanali kohta keskmine GRP ja keskmine GRP hind kogu päeva kohta 15- kuni 49-aastase sihtgrupi kohta.

TABEL 6 (23)

TF1

France 2

France 3

M6

Keskmine GRP

GRP hind

Keskmine GRP

GRP hind

Keskmine GRP

GRP hind

Keskmine GRP

GRP hind

1990

5,8

2 732

3

2 738

2,3

2 533

1,9

2 440

1991

5,3

2 649

2,6

2 488

2,1

2 463

1,9

2 239

1992

4,8

2 963

2,5

2 652

2

2 707

1,9

2 297

1993

4,7

2 829

2,4

2 595

1,7

2 785

1,9

2 481

1994

4,7

2 983

2,6

2 847

1,6

2 777

2

2 475

| (96) | Tabelis 7 on näidatud iga kanali kohta keskmine GRP ja keskmine GRP hind suure kuulatavusega tundidel (kella 19.00–22.00) 15- kuni 49-aastase sihtgrupi kohta.
  TABEL 7 | TF1 | France 2 | France 3 | M6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine GRP | GRP hind | Keskmine GRP | GRP hind | Keskmine GRP | GRP hind | Keskmine GRP | GRP hind |
| 1990 | 12,8 | 3 465 | 5,9 | 3 079 | 3,9 | 2 620 | 3,4 | 2 815 |
| 1991 | 12,1 | 3 536 | 6,1 | 3 103 | 4,1 | 2 607 | 3,8 | 2 454 |
| 1992 | 10,4 | 3 741 | 5,7 | 3 613 | 3,9 | 3 032 | 4,4 | 2 587 |
| 1993 | 10,7 | 3 512 | 5,9 | 3 378 | 3,4 | 3 150 | 3,9 | 3 084 |
| 1994 | 10,3 | 3 735 | 6 | 3 519 | 3,4 | 3 078 | 4,2 | 3 920 |
| Allikas: MEDIAMETRIE/MEDIAMAT töötlus POPCORN.
  Metodoloogia muutus 1989. aastal ei võimalda võrrelda varasemate andmetega. |

(96)

Tabelis 7 on näidatud iga kanali kohta keskmine GRP ja keskmine GRP hind suure kuulatavusega tundidel (kella 19.00–22.00) 15- kuni 49-aastase sihtgrupi kohta.

TABEL 7

TF1

France 2

France 3

M6

Keskmine GRP

GRP hind

Keskmine GRP

GRP hind

Keskmine GRP

GRP hind

Keskmine GRP

GRP hind

1990

12,8

3 465

5,9

3 079

3,9

2 620

3,4

2 815

1991

12,1

3 536

6,1

3 103

4,1

2 607

3,8

2 454

1992

10,4

3 741

5,7

3 613

3,9

3 032

4,4

2 587

1993

10,7

3 512

5,9

3 378

3,4

3 150

3,9

3 084

1994

10,3

3 735

6

3 519

3,4

3 078

4,2

3 920

Allikas: MEDIAMETRIE/MEDIAMAT töötlus POPCORN.

Metodoloogia muutus 1989. aastal ei võimalda võrrelda varasemate andmetega.

| (97) | Avalik-õiguslike kanalite konkurentsivastane käitumine reklaamipinna müügi turul oleks täheldatav, kui, arvestades asjaolu, et kõrgema keskmise GRP-ga kaasneb kõrgem GRP hind (võimsuse tasu), olid avalik-õiguslike kanalite poolt praktiseeritavad GRP hinnad TF1 ja M6 poolt praktiseeritavatest hindadest märgatavalt madalamad. See aga ei nähtu tabelites 6 ja 7 toodud andmetest. Tõsi on, et sellest tuleneb, et peamises osas, nagu rõhutab TF1, on tema GRP hind kõrgem France 2 või France 3 hinnast, mis on omakorda kõrgemad M6 hindadest. Sellest tuleneb ka, et TF1 keskmine GRP on ikkagi väga selgelt kõrgem France 2 või France 3 keskmisest GRP-st. Ajavahemikul 1990–1994 varieerub TF1 keskmine GRP kogu päeva kohta 4,7 kuni 5,8 punktini, samal ajal kui France 2 puhul varieerub see 2,4 kuni 3 punktini, France 3 puhul 1,6 kuni 2,3 punktini ja M6 puhul 1,9 kuni 2 punktini. Suure kuulatavusega tundidel varieerub TF1 keskmine GRP 10,3 kuni 12,8 punktini, samas kui France 2 puhul on erinevus 5,7 kuni 6,1 punkti, France 3 puhul 3,4 kuni 4,1 punkti ja M6 puhul 3,4 kuni 4,4 punkti. Siiski ei ole TF1 ja kahe avalik-õigusliku kanali GRP hindade vaheline erinevus ebaproportsionaalne, kui seda võrrelda TF1 ja M6 GRP hindade vahelise erinevusega. Keskmiselt täheldatakse France 2, France 3 ja M6 GRP hindade maksukergendust 83 euro ringis GRP ühiku kohta, võrreldes TF1 GRP hindadega kahel vaadeldaval ajavahemikul (päevane ja suure kuulatavuse aeg kokku). Sellest lähtudes täheldatakse, et France 2 ja France 3 ei müünud oma reklaamipinda kunstlikult madalate hindadega. |
| --- | --- |

(97)

Avalik-õiguslike kanalite konkurentsivastane käitumine reklaamipinna müügi turul oleks täheldatav, kui, arvestades asjaolu, et kõrgema keskmise GRP-ga kaasneb kõrgem GRP hind (võimsuse tasu), olid avalik-õiguslike kanalite poolt praktiseeritavad GRP hinnad TF1 ja M6 poolt praktiseeritavatest hindadest märgatavalt madalamad. See aga ei nähtu tabelites 6 ja 7 toodud andmetest. Tõsi on, et sellest tuleneb, et peamises osas, nagu rõhutab TF1, on tema GRP hind kõrgem France 2 või France 3 hinnast, mis on omakorda kõrgemad M6 hindadest. Sellest tuleneb ka, et TF1 keskmine GRP on ikkagi väga selgelt kõrgem France 2 või France 3 keskmisest GRP-st. Ajavahemikul 1990–1994 varieerub TF1 keskmine GRP kogu päeva kohta 4,7 kuni 5,8 punktini, samal ajal kui France 2 puhul varieerub see 2,4 kuni 3 punktini, France 3 puhul 1,6 kuni 2,3 punktini ja M6 puhul 1,9 kuni 2 punktini. Suure kuulatavusega tundidel varieerub TF1 keskmine GRP 10,3 kuni 12,8 punktini, samas kui France 2 puhul on erinevus 5,7 kuni 6,1 punkti, France 3 puhul 3,4 kuni 4,1 punkti ja M6 puhul 3,4 kuni 4,4 punkti. Siiski ei ole TF1 ja kahe avalik-õigusliku kanali GRP hindade vaheline erinevus ebaproportsionaalne, kui seda võrrelda TF1 ja M6 GRP hindade vahelise erinevusega. Keskmiselt täheldatakse France 2, France 3 ja M6 GRP hindade maksukergendust 83 euro ringis GRP ühiku kohta, võrreldes TF1 GRP hindadega kahel vaadeldaval ajavahemikul (päevane ja suure kuulatavuse aeg kokku). Sellest lähtudes täheldatakse, et France 2 ja France 3 ei müünud oma reklaamipinda kunstlikult madalate hindadega.

| (98) | Selle näiteks kujutavad allpool toodud graafikud kanalite GRP hindade ja keskmise GRP alaseid andmeid, nagu need paistavad tabelites 6 ja 7, eristades keskmisi päevasel ja suure kuulatavusega ajal. Iga kanali puhul olemasolevate punktide piiratud arv (viis) ja nende vähene jaotus võimaldavad kujutada tervikuna viit aastat ja nelja kanalit samal graafikul. |
| --- | --- |

(98)

Selle näiteks kujutavad allpool toodud graafikud kanalite GRP hindade ja keskmise GRP alaseid andmeid, nagu need paistavad tabelites 6 ja 7, eristades keskmisi päevasel ja suure kuulatavusega ajal. Iga kanali puhul olemasolevate punktide piiratud arv (viis) ja nende vähene jaotus võimaldavad kujutada tervikuna viit aastat ja nelja kanalit samal graafikul.

Image

Image

| (99) | Mõlemad graafikud näitavad, et on olemas positiivne korrelatsioon keskmise GRP ja GRP hinna vahel, mis tõendab asjaolu, et on olemas võimsuse tasu: kõrgema GRP-ga kanalil on kõrgem GRP hind. Seda korrelatsiooni kujutab graafikul lineaarne tagasilanguse sirge GRP hinnast keskmisel GRP-l, mis väljendab vaadeldaval ajavahemikul GRP hinna ja GRP “keskmist” suhet kõikide kanalite kohta. Pealegi tuleneb kahest graafikust, et France 2 ja France 3 poolt praktiseeritavad hinnad ei ole märkimisväärselt madalamad TF1 ja M6 poolt praktiseeritavatest hindadest, lähtudes võimsuse tasu efektist. Tõepoolest on France 2 ja France 3 puhul mõned tagasilanguse sirgest allpool asuvad punktid siiski sellele lähedal. Pealegi täheldatakse, et France 3 mõned hinnad on peaaegu samaväärse GRP-ga M6 hindadest kõrgemad. |
| --- | --- |

(99)

Mõlemad graafikud näitavad, et on olemas positiivne korrelatsioon keskmise GRP ja GRP hinna vahel, mis tõendab asjaolu, et on olemas võimsuse tasu: kõrgema GRP-ga kanalil on kõrgem GRP hind. Seda korrelatsiooni kujutab graafikul lineaarne tagasilanguse sirge GRP hinnast keskmisel GRP-l, mis väljendab vaadeldaval ajavahemikul GRP hinna ja GRP “keskmist” suhet kõikide kanalite kohta. Pealegi tuleneb kahest graafikust, et France 2 ja France 3 poolt praktiseeritavad hinnad ei ole märkimisväärselt madalamad TF1 ja M6 poolt praktiseeritavatest hindadest, lähtudes võimsuse tasu efektist. Tõepoolest on France 2 ja France 3 puhul mõned tagasilanguse sirgest allpool asuvad punktid siiski sellele lähedal. Pealegi täheldatakse, et France 3 mõned hinnad on peaaegu samaväärse GRP-ga M6 hindadest kõrgemad.

| (100) | Kokkuvõtteks ei paista France 2 ja France 3 poolt aastatel 1990–1994 praktiseeritud hinnad oluliselt madalamad TF1 ja M6 poolt praktiseeritud hindadest. Nii selgitab TF1 reklaamiekraanide kõrgemat hinda tema ekraanide suurem võimsus ja mitte avalik-õiguslike kanalite äriline käitumine. Prantsuse konkurentsinõukogu jõudis pealegi samale järeldusele ühes 2001. aasta otsuses televisiooni reklaamipinna müügi kohta. (24) |
| --- | --- |

(100)

Kokkuvõtteks ei paista France 2 ja France 3 poolt aastatel 1990–1994 praktiseeritud hinnad oluliselt madalamad TF1 ja M6 poolt praktiseeritud hindadest. Nii selgitab TF1 reklaamiekraanide kõrgemat hinda tema ekraanide suurem võimsus ja mitte avalik-õiguslike kanalite äriline käitumine. Prantsuse konkurentsinõukogu jõudis pealegi samale järeldusele ühes 2001. aasta otsuses televisiooni reklaamipinna müügi kohta. (24)

| (101) | Järelduseks täheldab komisjon ühelt poolt, et ajavahemikul 1988–1994 Prantsuse ametiasutuste poolt France 2-le ja France 3-le antud riigifinantseeringud olid alla nende avaliku teenistuse tegevuse maksumust, ja teiselt poolt, et ei ole ühtegi näitajat, mis tõestaks avalik-õiguslike kanalite konkurentsivastast käitumist reklaamipinna müügi turul. Komisjon leiab seega, et France 2 ja France 3 avaliku teenistuse tegevuse riigipoolne rahastamine täidab proportsionaalsuse tingimust. |
| --- | --- |

(101)

Järelduseks täheldab komisjon ühelt poolt, et ajavahemikul 1988–1994 Prantsuse ametiasutuste poolt France 2-le ja France 3-le antud riigifinantseeringud olid alla nende avaliku teenistuse tegevuse maksumust, ja teiselt poolt, et ei ole ühtegi näitajat, mis tõestaks avalik-õiguslike kanalite konkurentsivastast käitumist reklaamipinna müügi turul. Komisjon leiab seega, et France 2 ja France 3 avaliku teenistuse tegevuse riigipoolne rahastamine täidab proportsionaalsuse tingimust.

| (102) | Komisjon leiab, et antud juhul on asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 ettenähtud kolm erandi rakendamise tingimust täidetud. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon leiab, et antud juhul on asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 ettenähtud kolm erandi rakendamise tingimust täidetud.

VII.   JÄRELDUS

| (103) | Oma analüüsi tulemusena leiab komisjon, et käesoleva ametliku uurimismenetluse alla kuuluv riigiabi on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel ühisturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(103)

Oma analüüsi tulemusena leiab komisjon, et käesoleva ametliku uurimismenetluse alla kuuluv riigiabi on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel ühisturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaa poolt France 2-le ja France 3-le makstud investeeringutoetused ning Prantsusmaa poolt aastatel 1988–1994 France 2 kasuks tehtud kapitalidotatsioonid moodustavad asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel ühisturuga kokkusobiva riigiabi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 10. detsember 2003

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT C 340, 27.11.1999, lk 57.

1

(2)  Käesolevas otsuses viitame selguse mõttes ainult nimedele “France 2” ja “France 3”, millega asendati 1992. aasta septembris nimed “Antenne 2” ja “France Régions 3”.

2

(3)  3. juuni 1999. aasta kohtuotsus kohtuasjas T-17/96, TF1 versus komisjon, kogumik, lk II-1757.

3

versus

(4)  Vt märkust lk 1.

4

(5)  EÜT C 320, 15.11.2001, lk 5.

5

(6)  Mõnedes nende tabelite arvudes esinevad erinevused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses toodud arvudest tulenevad Prantsuse ametiasutuste poolt menetluse raames antud teabest.

6

(7)  Mõnedes nende tabelite arvudes esinevad erinevused ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses toodud arvudest tulenevad Prantsuse ametiasutuste poolt menetluse raames antud teabest.

7

(8)  EÜT C 368, 23.12.1994, lk 12.

8

(9)  24. juuli 2003. aasta kohtuotsus kohtuasjas C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg versus Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, veel avaldamata.

9

versus

(10)  Vt 17. septembri 1980. aasta kohtuotsust kohtuasjas C-730/79, Philip Morris Holland BV versus komisjon, kogumik, lk 2671 ja 11. novembri 1987. aasta kohtuotsust kohtuasjas C-259/85, Prantsusmaa versus komisjon, kogumik, lk 4393.

10

versus

versus

(11)  Vt eespool nimetatud Philip Morrise kohtuotsust.

11

(12)  Vt nimelt 13. juuli 1988. aasta kohtuotsust kohtuasjas 102/87, Prantsusmaa versus komisjon, kogumik, lk 4067 ja 21. märtsi 1991. aasta kohtuotsust kohtuasjas C-303/88, Itaalia versus komisjon, kogumik, lk I-1433.

12

versus

versus

(13)  Teatise punkt 18.

13

(14)  Vt põhjendust 15.

14

(15)  Kohtu 27. veebruari 1997. aasta otsus kohtuasjas T 106-95, FFSA ja teised versus komisjon, kogumik, lk II-229.

15

versus

(16)  Vt eespool nimetatud FFSA kohtuotsust.

16

(17)  Teatise punkt 33.

17

(18)  Teatise punkt 36.

18

(19)  Teatise punkt 57.

19

(20)  EÜT L 195, 27.7.1980, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/52/EÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).

20

(21)  Need arvud ja ka alljärgnevad arvud on ümardatud.

21

(22)  Need arvud sisaldavad samaaegselt televisioonimaksu ja riigipoolseid hüvitisi osa saamatajäänud tulu eest, mille moodustavad avalik-õiguslike kanalite jaoks televisioonimaksuvabastused sotsiaalsetel põhjustel.

22

(23)  Prantsuse ametiasutuste poolt nende 2. jaanuari 2003. aasta kirjas esitatud tabelist väljavõetud andmed.

23

Allikas: MEDIAMETRIE/MEDIAMAT töötlus POPCORN.

Allikas:

Metodoloogia muutus 1989. aastal ei võimalda võrrelda varasemate andmetega.

(24)  13. veebruari 2001. aasta otsus nr 00-D-67 visuaalsete reklaamipindade müügi sektoris täheldatud praktiliste hindade kohta.

24

---

| 8.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 361/40

---

KOMISJONI OTSUS,

3. detsember 2004,

millega kehtestatakse tingimused kutsikate ja kassipoegade mittekaubanduslikule liikumisele kolmandatest riikidest ühendusse

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4546 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/839/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 998/2003 kehtestatakse tingimused koerte ja kasside mittekaubanduslikuks liikumiseks kolmandatest riikidest ühendusse. Kõnealused tingimused on erinevad, sõltuvalt kolmanda päritoluriigi staatusest ja sihtliikmesriigist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 998/2003 kehtestatakse tingimused koerte ja kasside mittekaubanduslikuks liikumiseks kolmandatest riikidest ühendusse. Kõnealused tingimused on erinevad, sõltuvalt kolmanda päritoluriigi staatusest ja sihtliikmesriigist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 998/2003 artikli 8 lõike 3 punktis c on sätestatud, et tuleks kehtestada tingimused alla kolme kuu vanuste vaktsineerimata koerte ja kasside sisenemiseks riikidest, mis on vastavalt loetletud kõnealuse määruse II lisa B ja C osas. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 998/2003 artikli 8 lõike 3 punktis c on sätestatud, et tuleks kehtestada tingimused alla kolme kuu vanuste vaktsineerimata koerte ja kasside sisenemiseks riikidest, mis on vastavalt loetletud kõnealuse määruse II lisa B ja C osas.

| (3) | Nimetatud tingimused peaksid olema samaväärsed tingimustega, mida kohaldatakse vaktsineerimata kutsikate ja kassipoegade liikumisele liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud tingimused peaksid olema samaväärsed tingimustega, mida kohaldatakse vaktsineerimata kutsikate ja kassipoegade liikumisele liikmesriikide vahel.

| (4) | Kuna määrust (EÜ) nr 998/2003 juba kohaldatakse ning pidades silmas Euroopa lemmikloomade omanike huve tuleks käesolevat otsust hakata kohaldama viivitamata. |
| --- | --- |

(4)

Kuna määrust (EÜ) nr 998/2003 juba kohaldatakse ning pidades silmas Euroopa lemmikloomade omanike huve tuleks käesolevat otsust hakata kohaldama viivitamata.

| (5) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid võivad lubada tuua oma territooriumile alla kolme kuu vanuseid marutaudi vastu vaktsineerimata kutsikaid ja kassipoegi kolmandatest riikidest, mis on vastavalt loetletud määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa B ja C osas, tingimustel, mis on vähemalt samaväärsed kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatutega.

2.   Vastavalt lõikele 1 sissetoodud loomade edaspidine liikumine teise liikmesriiki on keelatud, välja arvatud juhul, kui looma veetakse määruse (EÜ) nr 988/2003 artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt liikmesriiki, mida ei ole loetletud kõnealuse määruse II lisa A osas.

Vastavalt lõikele 1 sissetoodud loomade edaspidine liikumine kõnealuse määruse II lisa A osas loetletud liikmesriiki toimub määruse (EÜ) nr 988/2003 artikli 6 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt, kui asjaomane loom on saanud üle kolme kuu vanaks.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 11. detsembrist 2004.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1994/2004 (ELT L 344, 20.11.2004, lk 17).

1

---

| 8.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 361/41

---

KOMISJONI OTSUS,

30. november 2004,

millega kiidetakse heaks liikmesriikide esitatud teatavate loomahaiguste likvideerimise ja seire ning zoonooside ennetamisele suunatud kontrollimiste alased programmid aastaks 2005 ning määratakse kindlaks ühenduse rahalise toetuse suurus

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4600 all)

(2004/840/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 24 lõiget 6 ning artikleid 29 ja 32,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 90/424/EMÜ on ette nähtud võimalus saada ühenduse rahalist toetust loomahaiguste likvideerimiseks ja seireks ning kontrollimisteks, mille eesmärk on zoonooside ennetamine. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 90/424/EMÜ on ette nähtud võimalus saada ühenduse rahalist toetust loomahaiguste likvideerimiseks ja seireks ning kontrollimisteks, mille eesmärk on zoonooside ennetamine.

| (2) | Liikmesriigid on esitanud programmid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja seireks ning zoonooside ennetamiseks oma territooriumidel. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid on esitanud programmid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja seireks ning zoonooside ennetamiseks oma territooriumidel.

| (3) | Pärast kõnealuste programmide uurimist leiti, et need vastavad ühenduse asjakohastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige kõnealuste haiguste likvideerimist käsitlevatele ühenduse kriteeriumidele vastavalt nõukogu 27. novembri 1990. aasta otsusele 90/638/EMÜ, millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks. (2) |
| --- | --- |

(3)

Pärast kõnealuste programmide uurimist leiti, et need vastavad ühenduse asjakohastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige kõnealuste haiguste likvideerimist käsitlevatele ühenduse kriteeriumidele vastavalt nõukogu 27. novembri 1990. aasta otsusele 90/638/EMÜ, millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks. (2)

| (4) | Kõnealused programmid on kantud programmide loetelusse, mis on kehtestatud komisjoni 14. oktoobri 2004. aasta otsusega 2004/695/EÜ loomahaiguste likvideerimise ja seire selliste programmide ning zoonooside ennetamise selliste kontrollprogrammide nimekirja kohta, mis saavad ühenduselt 2005. aastal rahalist toetust. (3) |
| --- | --- |

(4)

Kõnealused programmid on kantud programmide loetelusse, mis on kehtestatud komisjoni 14. oktoobri 2004. aasta otsusega 2004/695/EÜ loomahaiguste likvideerimise ja seire selliste programmide ning zoonooside ennetamise selliste kontrollprogrammide nimekirja kohta, mis saavad ühenduselt 2005. aastal rahalist toetust. (3)

| (5) | Võttes arvesse nende programmide tähtsust ühenduse eesmärkide saavutamisel loomade ja inimeste tervishoiu valdkonnas, on asjakohane kindlaks määrata ühenduse rahaline toetus, mis katab asjaomaste liikmesriikide käesolevas otsuses nimetatud meetmete võtmisel tehtud kulutused alates 50 % kuni iga programmi rakendamiseks eraldatava maksimaalse summani. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse nende programmide tähtsust ühenduse eesmärkide saavutamisel loomade ja inimeste tervishoiu valdkonnas, on asjakohane kindlaks määrata ühenduse rahaline toetus, mis katab asjaomaste liikmesriikide käesolevas otsuses nimetatud meetmete võtmisel tehtud kulutused alates 50 % kuni iga programmi rakendamiseks eraldatava maksimaalse summani.

| (6) | Vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) tuleb loomahaiguste seire ja likvideerimise programme rahastada Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastust; finantskontrolli suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikleid 8 ja 9. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) tuleb loomahaiguste seire ja likvideerimise programme rahastada Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastust; finantskontrolli suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikleid 8 ja 9.

| (7) | Ühenduse rahalist toetust tuleks anda tingimusel, et kavandatud meetmed viiakse tõhusalt ellu ning et pädevad asutused esitavad kogu vajaliku teabe käesolevas otsuses ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse rahalist toetust tuleks anda tingimusel, et kavandatud meetmed viiakse tõhusalt ellu ning et pädevad asutused esitavad kogu vajaliku teabe käesolevas otsuses ettenähtud tähtaja jooksul.

| (8) | On vaja täpsustada kurss, mida kasutatakse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (5) artikli 1 punktis d sätestatud omavääringus esitatud maksetaotluste ümberarvestamisel. |
| --- | --- |

(8)

On vaja täpsustada kurss, mida kasutatakse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (5) artikli 1 punktis d sätestatud omavääringus esitatud maksetaotluste ümberarvestamisel.

| (9) | Mõne kõnealuse programmi heakskiitmine ei tohiks piirata komisjoni õigust teha teaduslikel nõuannetel põhinevaid otsuseid asjaomaste haiguste likvideerimist käsitlevate eeskirjade kohta. |
| --- | --- |

(9)

Mõne kõnealuse programmi heakskiitmine ei tohiks piirata komisjoni õigust teha teaduslikel nõuannetel põhinevaid otsuseid asjaomaste haiguste likvideerimist käsitlevate eeskirjade kohta.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I PEATÜKK

Marutaud

Artikkel 1

1.   Kiidetakse heaks Austria esitatud marutaudi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Austria kulutustest vaktsiini ja sööda ostmisele ja levitamisele lõikes 1 osutatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 180 000 eurot.

Artikkel 2

1.   Kiidetakse heaks Tšehhi Vabariigi esitatud marutaudi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Tšehhi Vabariigi kulutustest vaktsiini ja sööda ostmisele ja levitamisele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 400 000 eurot.

Artikkel 3

1.   Kiidetakse heaks Saksamaa esitatud marutaudi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Saksamaa kulutustest vaktsiini ja sööda ostmisele ja levitamisele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 400 000 eurot.

Artikkel 4

1.   Kiidetakse heaks Soome esitatud marutaudi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Soome kulutustest vaktsiini ja sööda ostmisele ja levitamisele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 100 000 eurot.

Artikkel 5

1.   Kiidetakse heaks Leedu esitatud marutaudi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Leedu kulutustest vaktsiini ja sööda ostmisele ja levitamisele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 900 000 eurot.

Artikkel 6

1.   Kiidetakse heaks Poola esitatud marutaudi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Poola kulutustest vaktsiini ja sööda ostmisele ja levitamisele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 1 500 000 eurot.

Artikkel 7

1.   Kiidetakse heaks Sloveenia esitatud marutaudi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Sloveenia kulutustest vaktsiini ja sööda ostmisele ja levitamisele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 200 000 eurot.

Artikkel 8

1.   Kiidetakse heaks Slovakkia esitatud marutaudi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Slovakkia kulutustest vaktsiini ja sööda ostmisele ja levitamisele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 400 000 eurot.

II PEATÜKK

Veiste brutselloos

Artikkel 9

1.   Kiidetakse heaks Küprose esitatud veiste brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Küprose kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 100 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 10

1.   Kiidetakse heaks Kreeka esitatud veiste brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Kreeka kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 100 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 11

1.   Kiidetakse heaks Hispaania esitatud veiste brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Hispaania kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 5 000 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 12

1.   Kiidetakse heaks Iirimaa esitatud veiste brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Iirimaa kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 5 000 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 13

1.   Kiidetakse heaks Itaalia esitatud veiste brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Itaalia kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 3 000 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 14

1.   Kiidetakse heaks Poola esitatud veiste brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Poola kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 800 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 15

1.   Kiidetakse heaks Portugali esitatud veiste brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Portugali kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 1 800 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 16

1.   Kiidetakse heaks Ühendkuningriigi esitatud veiste brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Ühendkuningriigi kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 5 000 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

III PEATÜKK

Veiste tuberkuloos

Artikkel 17

1.   Kiidetakse heaks Küprose esitatud veiste tuberkuloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Küprose kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 5 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | tuberkuliiniproovide maksumus; |
| --- | --- |

a)

tuberkuliiniproovide maksumus;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 18

1.   Kiidetakse heaks Kreeka esitatud veiste tuberkuloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Kreeka kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 100 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | tuberkuliiniproovide maksumus; |
| --- | --- |

a)

tuberkuliiniproovide maksumus;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 19

1.   Kiidetakse heaks Hispaania esitatud veiste tuberkuloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Hispaania kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 4 000 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | tuberkuliiniproovide maksumus; |
| --- | --- |

a)

tuberkuliiniproovide maksumus;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 20

1.   Kiidetakse heaks Itaalia esitatud veiste tuberkuloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Itaalia kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 2 500 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | tuberkuliiniproovide maksumus; |
| --- | --- |

a)

tuberkuliiniproovide maksumus;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 21

1.   Kiidetakse heaks Poola esitatud veiste tuberkuloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Poola kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 700 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | tuberkuliiniproovide maksumus; |
| --- | --- |

a)

tuberkuliiniproovide maksumus;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 22

1.   Kiidetakse heaks Portugali esitatud veiste tuberkuloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Portugali kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 250 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | tuberkuliiniproovide maksumus; |
| --- | --- |

a)

tuberkuliiniproovide maksumus;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

IV PEATÜKK

Veiste enzootiline leukoos

Artikkel 23

1.   Kiidetakse heaks Eesti esitatud veiste enzootilise leukoosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Eesti kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 25 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 24

1.   Kiidetakse heaks Itaalia esitatud veiste enzootilise leukoosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Itaalia kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 250 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 25

1.   Kiidetakse heaks Leedu esitatud veiste enzootilise leukoosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Leedu kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 200 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 26

1.   Kiidetakse heaks Läti esitatud veiste enzootilise leukoosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Läti kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 100 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 27

1.   Kiidetakse heaks Portugali esitatud veiste enzootilise leukoosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Portugali kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 200 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

V PEATÜKK

Lammaste ja kitsede brutselloos

Artikkel 28

1.   Kiidetakse heaks Küprose esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Küprose kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 175 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

a)

laboritestide maksumus;

| b) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 29

1.   Kiidetakse heaks Kreeka esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Kreeka kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 800 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine;

| b) | lepingu alusel kõnealuses programmis osalevate veterinaararstide palgad. |
| --- | --- |

b)

lepingu alusel kõnealuses programmis osalevate veterinaararstide palgad.

Artikkel 30

1.   Kiidetakse heaks Hispaania esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Hispaania kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 6 500 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 31

1.   Kiidetakse heaks Prantsusmaa esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Prantsusmaa kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 300 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 32

1.   Kiidetakse heaks Itaalia esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Itaalia kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 4 500 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

Artikkel 33

1.   Kiidetakse heaks Portugali esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Portugali kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 1 700 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine;

| b) | laboritestide maksumus; |
| --- | --- |

b)

laboritestide maksumus;

| c) | kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul omanikele makstav kompensatsioon.

VI PEATÜKK

Lammaste katarraalne palavik

Artikkel 34

1.   Kiidetakse heaks Hispaania esitatud lammaste katarraalse palaviku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Hispaania kulutustest seroloogilistele ja entomoloogilistele testidele ning lõkspüünistele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 25 000 eurot.

Artikkel 35

1.   Kiidetakse heaks Prantsusmaa esitatud lammaste katarraalse palaviku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Prantsusmaa kulutustest seroloogilistele ja entomoloogilistele testidele ning lõkspüünistele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 50 000 eurot.

Artikkel 36

1.   Kiidetakse heaks Itaalia esitatud lammaste katarraalse palaviku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Itaalia kulutustest seroloogilistele ja entomoloogilistele testidele ning lõkspüünistele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 400 000 eurot.

VII PEATÜKK

Kodulindude salmonelloos

Artikkel 37

1.   Kiidetakse heaks Austria esitatud kodulindude salmonelloosi tõrje programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Austria kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 70 000 eurot. Ühenduse rahalise toetuse abil hüvitatakse:

| a) | tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

a)

tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe;

| b) | hauduma pandud haudemunade hävitamine; |
| --- | --- |

b)

hauduma pandud haudemunade hävitamine;

| c) | hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

c)

hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe;

| d) | vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist; |
| --- | --- |

d)

vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist;

| e) | nõukogu direktiivi 92/117/EMÜ (6) III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta. |
| --- | --- |

e)

nõukogu direktiivi 92/117/EMÜ (6) III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta.

Artikkel 38

1.   Kiidetakse heaks Belgia esitatud kodulindude salmonelloosi tõrje programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Belgia kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 400 000 eurot. Ühenduse rahalise toetuse abil hüvitatakse:

| a) | tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

a)

tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe;

| b) | hauduma pandud haudemunade hävitamine; |
| --- | --- |

b)

hauduma pandud haudemunade hävitamine;

| c) | hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

c)

hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe;

| d) | vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist; |
| --- | --- |

d)

vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist;

| e) | direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta.

Artikkel 39

1.   Kiidetakse heaks Taani esitatud kodulindude salmonelloosi tõrje programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Taani kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 110 000 eurot. Ühenduse rahalise toetuse abil hüvitatakse:

| a) | tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

a)

tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe;

| b) | hauduma pandud haudemunade hävitamine; |
| --- | --- |

b)

hauduma pandud haudemunade hävitamine;

| c) | hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

c)

hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe;

| d) | vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist; |
| --- | --- |

d)

vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist;

| e) | direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta.

Artikkel 40

1.   Kiidetakse heaks Prantsusmaa esitatud kodulindude salmonelloosi tõrje programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Prantsusmaa kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 600 000 eurot. Ühenduse rahalise toetuse abil hüvitatakse:

| a) | tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

a)

tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe;

| b) | hauduma pandud haudemunade hävitamine; |
| --- | --- |

b)

hauduma pandud haudemunade hävitamine;

| c) | hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

c)

hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe;

| d) | vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist; |
| --- | --- |

d)

vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist;

| e) | direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta.

Artikkel 41

1.   Kiidetakse heaks Iirimaa esitatud kodulindude salmonelloosi tõrje programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Iirimaa kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 50 000 eurot. Ühenduse rahalise toetuse abil hüvitatakse:

| a) | tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

a)

tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe;

| b) | hauduma pandud haudemunade hävitamine; |
| --- | --- |

b)

hauduma pandud haudemunade hävitamine;

| c) | hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

c)

hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe;

| d) | vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist; |
| --- | --- |

d)

vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist;

| e) | direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta.

Artikkel 42

1.   Kiidetakse heaks Itaalia esitatud kodulindude salmonelloosi tõrje programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Itaalia kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 600 000 eurot. Ühenduse rahalise toetuse abil hüvitatakse:

| a) | tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

a)

tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe;

| b) | hauduma pandud haudemunade hävitamine; |
| --- | --- |

b)

hauduma pandud haudemunade hävitamine;

| c) | hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

c)

hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe;

| d) | vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist; |
| --- | --- |

d)

vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist;

| e) | direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta.

Artikkel 43

1.   Kiidetakse heaks Madalmaade esitatud kodulindude salmonelloosi tõrje programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Madalmaade kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 350 000 eurot. Ühenduse rahalise toetuse abil hüvitatakse:

| a) | tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

a)

tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe;

| b) | hauduma pandud haudemunade hävitamine; |
| --- | --- |

b)

hauduma pandud haudemunade hävitamine;

| c) | hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

c)

hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe;

| d) | vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist; |
| --- | --- |

d)

vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist;

| e) | direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta.

Artikkel 44

1.   Kiidetakse heaks Slovakkia esitatud kodulindude salmonelloosi tõrje programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Slovakkia kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 100 000 eurot. Ühenduse rahalise toetuse abil hüvitatakse:

| a) | tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

a)

tõulindude hävitamise maksumus või tõulindude hinnangulise väärtuse ja nende kuumtöödeldud liha müügist saadud sissetuleku vahe;

| b) | hauduma pandud haudemunade hävitamine; |
| --- | --- |

b)

hauduma pandud haudemunade hävitamine;

| c) | hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe; |
| --- | --- |

c)

hauduma panemata haudemunade hävitamise maksumus või hauduma panemata haudemunade hinnangulise väärtuse ja nendest valmistatud kuumtöödeldud munatoodete müügist saadud sissetuleku vahe;

| d) | vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist; |
| --- | --- |

d)

vaktsiini ostmine, kui see ei mõjuta programmi rakendamist;

| e) | direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 92/117/EMÜ III lisa I jaos sätestatud ametliku proovivõtu raames võetud bakterioloogiliste testide maksumus, mille puhul liikmesriigile makstakse hüvitist kuni 5 eurot ühe testi kohta.

VIII PEATÜKK

Sigade vesikulaarhaigus

Artikkel 45

1.   Kiidetakse heaks Itaalia esitatud sigade vesikulaarhaiguse likvideerimise ja seireprogramm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % viroloogiliste ja seroloogiliste laboritestide maksumusest ning Itaalia kulutustest omanikele hüvitise maksmisel lõikes 1 nimetatud programmiga hõlmatavate loomade tapmise puhul, ning ühenduse rahalise toetuse ülemmäär on 200 000 eurot.

IX PEATÜKK

Sigade katk

Artikkel 46

1.   Kiidetakse heaks Belgia esitatud sigade katku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Belgia kulutustest seoses kodusigadele ja metssigadele tehtavate viroloogiliste ja seroloogiliste testidega lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 15 000 eurot.

Artikkel 47

1.   Kiidetakse heaks Tšehhi Vabariigi esitatud sigade katku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Tšehhi Vabariigi kulutustest seoses kodusigadele ja metssigadele tehtavate viroloogiliste ja seroloogiliste testidega lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 100 000 eurot.

Artikkel 48

1.   Kiidetakse heaks Saksamaa esitatud sigade katku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Saksamaa kulutustest seoses kodusigadele ja metssigadele tehtavate viroloogiliste ja seroloogiliste testidega lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 800 000 eurot.

Artikkel 49

1.   Kiidetakse heaks Prantsusmaa esitatud sigade katku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Prantsusmaa kulutustest seoses kodusigadele ja metssigadele tehtavate viroloogiliste ja seroloogiliste testidega lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 150 000 eurot.

Artikkel 50

1.   Kiidetakse heaks Luksemburgi esitatud sigade katku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Luksemburgi kulutustest seoses kodusigadele ja metssigadele tehtavate viroloogiliste ja seroloogiliste testidega lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 100 000 eurot.

Artikkel 51

1.   Kiidetakse heaks Sloveenia esitatud sigade katku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Sloveenia kulutustest seoses kodusigadele ja metssigadele tehtud viroloogiliste ja seroloogiliste testidega lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 10 000 eurot.

Artikkel 52

1.   Kiidetakse heaks Slovakkia esitatud sigade katku likvideerimise ja seire programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Slovakkia kulutustest lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 200 000 eurot jaotatuna järgmiselt:

| a) | vaktsiini ostmine ja jaotamine; |
| --- | --- |

a)

vaktsiini ostmine ja jaotamine;

| b) | kodusigade ja metssigade viroloogiliste ja seroloogiliste testide maksumus. |
| --- | --- |

b)

kodusigade ja metssigade viroloogiliste ja seroloogiliste testide maksumus.

X PEATÜKK

Aujeszky haigus

Artikkel 53

1.   Kiidetakse heaks Belgia esitatud Aujeszky haiguse likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Belgia kulutustest laboritestidele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 300 000 eurot.

Artikkel 54

1.   Kiidetakse heaks Hispaania esitatud Aujeszky haiguse likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Hispaania kulutustest laboritestidele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 250 000 eurot.

Artikkel 55

1.   Kiidetakse heaks Ungari esitatud Aujeszky haiguse likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Ungari kulutustest laboritestidele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 50 000 eurot.

Artikkel 56

1.   Kiidetakse heaks Iirimaa esitatud Aujeszky haiguse likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Iirimaa kulutustest laboritestidele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 50 000 eurot.

Artikkel 57

1.   Kiidetakse heaks Portugali esitatud Aujeszky haiguse likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Portugali kulutustest laboritestidele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 25 000 eurot.

Artikkel 58

1.   Kiidetakse heaks Slovakkia esitatud Aujeszky haiguse likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Slovakkia kulutustest laboritestidele lõikes 1 nimetatud programmi rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 25 000 eurot.

XI PEATÜKK

Riketsioosne hüdroperikardiit, piroplasmoos ja anaplasmoos

Artikkel 59

1.   Kiidetakse heaks Prantsusmaa esitatud riketsioosse hüdroperikardiidi, piroplasmoosi ja anaplasmoosi Guadeloupe’is likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

2.   Kiidetakse heaks Prantsusmaa esitatud riketsioosse hüdroperikardiidi, piroplasmoosi ja anaplasmoosi Martinique’is likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

3.   Kiidetakse heaks Prantsusmaa esitatud riketsioosse hüdroperikardiidi, piroplasmoosi ja anaplasmoosi Réunionis likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005.

4.   Ühenduse rahaline toetus moodustab 50 % Prantsusmaa kulutustest lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud programmide rakendamisel, ning toetuse ülemmäär on 150 000 eurot.

XII PEATÜKK

Üld- ja lõppsätted

Artikkel 60

1.   Artiklites 9–33 nimetatud programmide rakendamisel hüvitatakse loomade tapmise kompenseerimisest tulenevad toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

2.   Liikmesriikidele makstav keskmine hüvitis arvutatakse liikmesriigis tapetud loomade arvu põhjal ja see on:

| a) | veiste puhul kuni 300 eurot looma kohta; |
| --- | --- |

a)

veiste puhul kuni 300 eurot looma kohta;

| b) | lammaste ja kitsede puhul kuni 35 eurot looma kohta. |
| --- | --- |

b)

lammaste ja kitsede puhul kuni 35 eurot looma kohta.

3.   Ühe looma eest liikmesriikidele makstav maksimaalne hüvitis on kuni 1 000 eurot veise kohta ja kuni 100 eurot lamba või kitse kohta.

Artikkel 61

1.   Liikmesriikidele hüvitatavate kulutuste ülemmäärad artiklites 9–33 ja 53–58 nimetatud programmide rakendamisel on järgmised:

| a) | Rose Bengali test: |
| --- | --- |

a)

Rose Bengali test:

0,3 eurot testi kohta;

| b) | komplemendi sidumise test: |
| --- | --- |

b)

komplemendi sidumise test:

0,6 eurot testi kohta;

| c) | ELISA-test: |
| --- | --- |

c)

ELISA-test:

1 euro testi kohta;

| d) | agar-geeli immuundifusioontest: |
| --- | --- |

d)

agar-geeli immuundifusioontest:

0,8 eurot testi kohta;

| f) | tuberkuliiniproov: |
| --- | --- |

f)

tuberkuliiniproov:

0,8 eurot testi kohta;

| g) | gamma-interferoontest: |
| --- | --- |

g)

gamma-interferoontest:

3 eurot testi kohta;

| h) | vaktsiinidoos: |
| --- | --- |

h)

vaktsiinidoos:

0,1 eurot doosi kohta.

Artikkel 62

Riigi omavääringus “n” kuus esitatud taotluste konverteerimiskurss on “n+1” kuu kümnenda päeva konverteerimiskurss või kursi noteerimisele eelneva päeva kurss.

Artikkel 63

1.   Ühenduse rahalist toetust artiklites 1–59 nimetatud programmide jaoks antakse juhul, kui programmid rakendatakse kooskõlas ühenduse õigusaktide asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning punktides a–f sätestatud tingimuste kohaselt, kui asjaomane liikmesriik:

| a) | jõustab programmi rakendamiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 2005; |
| --- | --- |

a)

jõustab programmi rakendamiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 2005;

| b) | edastab hiljemalt 1. juuniks 2005 programmi tehnilise ja rahalise eelhinnangu otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõike 7 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

edastab hiljemalt 1. juuniks 2005 programmi tehnilise ja rahalise eelhinnangu otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõike 7 kohaselt;

| c) | edastab vahearuande programmi esimese kuue kuu kohta hiljemalt neli nädalat pärast aruandes käsitletava rakendusperioodi lõppu; |
| --- | --- |

c)

edastab vahearuande programmi esimese kuue kuu kohta hiljemalt neli nädalat pärast aruandes käsitletava rakendusperioodi lõppu;

| d) | edastab hiljemalt 1. juuniks 2006 programmi tehnilise rakendamise lõpparuande koos põhjenduste ja tõendusmaterjaliga ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 tehtud kulutuste ja saadud tulemuste kohta; |
| --- | --- |

d)

edastab hiljemalt 1. juuniks 2006 programmi tehnilise rakendamise lõpparuande koos põhjenduste ja tõendusmaterjaliga ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 tehtud kulutuste ja saadud tulemuste kohta;

| e) | rakendab programmi tõhusalt; |
| --- | --- |

e)

rakendab programmi tõhusalt;

| f) | ei ole kõnealuste meetmete jaoks taotlenud ega hakka taotlema ühtegi muud ühenduse rahalist toetust. |
| --- | --- |

f)

ei ole kõnealuste meetmete jaoks taotlenud ega hakka taotlema ühtegi muud ühenduse rahalist toetust.

2.   Kui liikmesriik ei täida lõikes 1 sätestatud eeskirju, vähendab komisjon ühenduse kõnealusele liikmesriigile antavat rahalist toetust rikkumise laadi ja tõsidust ning ühenduse finantskahju arvesse võttes.

Artikkel 64

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Artikkel 65

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 347, 12.12.1990, lk 27. Otsust on muudetud direktiiviga 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).

2

(3)  ELT L 316, 15.10.2004, lk 87.

3

(4)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

4

(5)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

5

(6)  EÜT L 62, 15.3.1993, lk 38. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003.

6

---

Parandused

| 8.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 361/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 361/54

---

Komisjoni 20. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1646/2004 (millega muudetakse I lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 296, 21. september 2004
  )

Leheküljel 8:

asendatakse:

| “2.1.4. | Fenooli derivaadid, sealhulgas salitsülaniidid” |
| --- | --- |

“2.1.4.

Fenooli derivaadid, sealhulgas salitsülaniidid”

järgmisega:

| “2.1.1. | Salitsüülaniliidid”. |
| --- | --- |

“2.1.1.

Salitsüülaniliidid”.

---