# Europos Sąjungos L 324/2004

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 324 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 47 tomas2004m. spalio 27d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 324

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

47 tomas2004m. spalio 27d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1854/2004, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | | 2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1855/2004, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B vaisiams ir daržovėms (pomidorams, apelsinams, citrinoms, valgomosioms vynuogėms ir obuoliams) | 3 |
| | * | 2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1856/2004, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 priedą, susijusį su tam tikrų pavadinimų įrašymu į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą (Lardo di Colonnata) | 6 |
| | | 2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1857/2004, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1210/2004 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2004–2005 prekybos metams | 13 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1854/2004, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1855/2004, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B vaisiams ir daržovėms (pomidorams, apelsinams, citrinoms, valgomosioms vynuogėms ir obuoliams)

3

*

2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1856/2004, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 priedą, susijusį su tam tikrų pavadinimų įrašymu į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą (Lardo di Colonnata)

Lardo di Colonnata

6

2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1857/2004, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1210/2004 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2004–2005 prekybos metams

13

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2004/731/EB:2004 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas, dėl Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų sudarymo | 15 |
| Susitarimas tarp Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų | 16 |
| | * | 2004/732/BUSP:2004 m. rugsėjo 21 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/1/2004, dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje priėmimo | 20 |
| | * | 2004/733/BUSP:2004 m. rugsėjo 24 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/2/2004, dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES operacijos vado paskyrimo | 22 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2004/731/EB:2004 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas, dėl Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų sudarymo

15

Susitarimas tarp Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų

16

*

2004/732/BUSP:2004 m. rugsėjo 21 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/1/2004, dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje priėmimo

20

*

2004/733/BUSP:2004 m. rugsėjo 24 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/2/2004, dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES operacijos vado paskyrimo

22

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 27.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1854/2004

2004 m. spalio 26 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. spalio 27 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 26 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 56,3 |
| 204 | 43,3 |
| 624 | 74,2 |
| 999 | 57,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,6 |
| 999 | 117,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 96,3 |
| 204 | 42,0 |
| 628 | 48,8 |
| 999 | 62,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,5 |
| 388 | 52,2 |
| 524 | 68,0 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 58,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 118,7 |
| 400 | 179,6 |
| 999 | 149,2 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 60,3 |
| 400 | 93,9 |
| 404 | 82,3 |
| 442 | 61,0 |
| 512 | 107,5 |
| 720 | 99,6 |
| 800 | 212,5 |
| 804 | 107,4 |
| 999 | 103,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 109,5 |
| 388 | 105,3 |
| 720 | 75,4 |
| 999 | 96,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

56,3

204

43,3

624

74,2

999

57,9

0707 00 05

052

117,6

999

117,6

0709 90 70

052

96,3

204

42,0

628

48,8

999

62,4

0805 50 10

052

60,5

388

52,2

524

68,0

528

51,4

999

58,0

0806 10 10

052

118,7

400

179,6

999

149,2

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

60,3

400

93,9

404

82,3

442

61,0

512

107,5

720

99,6

800

212,5

804

107,4

999

103,1

0808 20 50

052

109,5

388

105,3

720

75,4

999

96,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 27.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1855/2004

2004 m. spalio 26 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B vaisiams ir daržovėms (pomidorams, apelsinams, citrinoms, valgomosioms vynuogėms ir obuoliams)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2200/96 dėl vaisių ir daržovių rinkos bendro organizavimo (1), ypač į jo 35 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1961/2001 (2) nustatė eksporto grąžinamųjų išmokų vaisių ir daržovių sektoriuje tvarką. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1961/2001 (2) nustatė eksporto grąžinamųjų išmokų vaisių ir daržovių sektoriuje tvarką.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 1 dalis numato, kad tokiu mastu, koks yra reikalingas sudaryti sąlygas šiame straipsnyje išvardytų produktų ekonomiškai reikšmingiems kiekiams eksportuoti, tokiems produktams gali būti taikomos eksporto grąžinamosios išmokos atsižvelgiant į pagal Sutarties 300 straipsnį sudarytuose susitarimuose numatytus apribojimus. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 1 dalis numato, kad tokiu mastu, koks yra reikalingas sudaryti sąlygas šiame straipsnyje išvardytų produktų ekonomiškai reikšmingiems kiekiams eksportuoti, tokiems produktams gali būti taikomos eksporto grąžinamosios išmokos atsižvelgiant į pagal Sutarties 300 straipsnį sudarytuose susitarimuose numatytus apribojimus.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 2 dalies nuostatas reikia pasirūpinti, kad nebūtų pažeisti prekybiniai ryšiai, kuriuos anksčiau skatino grąžinamųjų išmokų mokėjimo tvarka. Dėl šių priežasčių bei dėl vaisių ir daržovių eksporto sezoniškumo turi būti nustatomas kiekvieno produkto numatomas kiekis, vadovaujantis žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūra, patvirtinta Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 3846/87 (3). Šie kiekiai turi būti paskirstyti atsižvelgiant į produktų tinkamumo vartoti terminą. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 2 dalies nuostatas reikia pasirūpinti, kad nebūtų pažeisti prekybiniai ryšiai, kuriuos anksčiau skatino grąžinamųjų išmokų mokėjimo tvarka. Dėl šių priežasčių bei dėl vaisių ir daržovių eksporto sezoniškumo turi būti nustatomas kiekvieno produkto numatomas kiekis, vadovaujantis žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūra, patvirtinta Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 3846/87 (3). Šie kiekiai turi būti paskirstyti atsižvelgiant į produktų tinkamumo vartoti terminą.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 4 dalis numato, kad nustatant eksporto grąžinamųjų išmokų dydį turi būti atsižvelgiama, viena vertus, į tuo metu esančias vaisių ir daržovių kainas bei pasiūlą Bendrijos rinkoje ir į jų galimus pokyčius, o kita vertus, į kainas tarptautinėje prekyboje. Taip pat turi būti atsižvelgiama į prekybos bei transportavimo išlaidas ir į numatomo eksporto ekonominį aspektą. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 4 dalis numato, kad nustatant eksporto grąžinamųjų išmokų dydį turi būti atsižvelgiama, viena vertus, į tuo metu esančias vaisių ir daržovių kainas bei pasiūlą Bendrijos rinkoje ir į jų galimus pokyčius, o kita vertus, į kainas tarptautinėje prekyboje. Taip pat turi būti atsižvelgiama į prekybos bei transportavimo išlaidas ir į numatomo eksporto ekonominį aspektą.

| (5) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 5 dalį Bendrijos rinkos kainos nustatomos atsižvelgiant į eksportui palankiausias kainas. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 5 dalį Bendrijos rinkos kainos nustatomos atsižvelgiant į eksportui palankiausias kainas.

| (6) | Dėl tarptautinėje prekyboje susiklosčiusios situacijos arba atskirose rinkose taikomų specifinių reikalavimų konkretaus produkto grąžinamąsias išmokas gali reikėti diferencijuoti priklausomai nuo šalies, į kurią jis yra eksportuojamas. |
| --- | --- |

(6)

Dėl tarptautinėje prekyboje susiklosčiusios situacijos arba atskirose rinkose taikomų specifinių reikalavimų konkretaus produkto grąžinamąsias išmokas gali reikėti diferencijuoti priklausomai nuo šalies, į kurią jis yra eksportuojamas.

| (7) | Bendrų prekybos standartų „Ekstra“ klasės, I ir II klasės pomidorai, citrinos, valgomosios vynuogės, citrinoms, apelsinai ir obuoliai šiuo metu gali būti eksportuojami ekonomiškai reikšmingais kiekiais. |
| --- | --- |

(7)

Bendrų prekybos standartų „Ekstra“ klasės, I ir II klasės pomidorai, citrinos, valgomosios vynuogės, citrinoms, apelsinai ir obuoliai šiuo metu gali būti eksportuojami ekonomiškai reikšmingais kiekiais.

| (8) | Tam, kad turimi ištekliai būtų panaudoti kuo efektyviau, ir turint omenyje Bendrijos eksporto struktūrą, eksporto grąžinamąsias išmokas reikėtų nustatyti pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B. |
| --- | --- |

(8)

Tam, kad turimi ištekliai būtų panaudoti kuo efektyviau, ir turint omenyje Bendrijos eksporto struktūrą, eksporto grąžinamąsias išmokas reikėtų nustatyti pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B.

| (9) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   A1 sistemos grąžinamųjų išmokų dydžiai, paraiškų teikimo laikotarpiai ir konkrečių produktų numatomi kiekiai yra nustatomi šio reglamento priede.

B sistemos orientaciniai grąžinamųjų išmokų dydžiai, licencijų paraiškų teikimo laikotarpiai ir konkrečių produktų numatomi kiekiai yra nustatomi šio reglamento priede.

2.   Produktai, kurių eksportui išduotos pagalbos maisto produktais licencijos, kaip tai numatyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1291/2000 (4) 16 straipsnyje, nebus įskaitomi į šio reglamento priede numatytus kiekius.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja nuo 2004 m. lapkričio 9 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 26 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 297, 1996 11 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 47/2003 (OL L 7, 2003 1 11, p. 64).

1

(2)  OL L 268, 2001 10 9, p. 8. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1176/2002 (OL L 170, 2002 6 29, p. 69).

2

(3)  OL L 366, 1987 12 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2180/2003 (OL L 335, 2003 12 22, p. 1).

3

(4)  OL L 152, 2000 6 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 636/2004 (OL L 100, 2004 4 6, p. 25).

4

---

PRIEDAS

prie 2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamento, nustatančio eksporto grąžinamąsias išmokas vaisiams ir daržovėms (pomidorams, apelsinams, citrinoms, stalo vynuogėms ir obuoliams)

| Produkto kodas (1) | Paskirties vieta (2) | Sistema A1
  Paraiškos teikimo laikotarpis: 2004 11 9–2005 1 7 | Sistema B
  Licencijų paraiškos teikimo laikotarpis: 2004 11 16–2005 1 14 |
| --- | --- | --- | --- |
| Gražinamųjų išmokų dydžiai
  (EUR/neto tona) | Numatomi kiekiai
  (t) | Orientaciniai grąžinamųjų išmokų dydžiai
  (EUR/neto tona) | Numatomi kiekiai
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | | 30 | 8 622 |
| 0805 10 10 9100
  0805 10 30 9100
  0805 10 50 9100 | A00 | 24 | | 24 | 105 197 |
| 0805 50 10 9100 | A00 | 43 | | 43 | 31 426 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 35 | | 35 | 13 029 |
| 0808 10 20 9100
  0808 10 50 9100
  0808 10 90 9100 | F04, F09 | 28 | | 28 | 22 349 |

Produkto kodas (1)

Paskirties vieta (2)

Sistema A1

Paraiškos teikimo laikotarpis: 2004 11 9–2005 1 7

Sistema B

Licencijų paraiškos teikimo laikotarpis: 2004 11 16–2005 1 14

Gražinamųjų išmokų dydžiai

(EUR/neto tona)

Numatomi kiekiai

(t)

Orientaciniai grąžinamųjų išmokų dydžiai

(EUR/neto tona)

Numatomi kiekiai

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

30

8 622

0805 10 10 9100

0805 10 30 9100

0805 10 50 9100

A00

24

24

105 197

0805 50 10 9100

A00

43

43

31 426

0806 10 10 9100

A00

35

35

13 029

0808 10 20 9100

0808 10 50 9100

0808 10 90 9100

F04, F09

28

28

22 349

---

(1)  Produktų kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1).

(2)  „A“ serijos paskirties vietų kodai yra nustatyti Reglamento (EEB) Nr. 3846/87 II priede.

Skaitiniai paskirties vietų kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirties vietos nustatomos taip:

| F03 | : | Visos kitos paskirties vietos, išskyrus Šveicariją. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Honkongas, Singapūras, Malaizija, Šri Lanka, Indonezija, Tailandas, Taivanis, Papua ir Naujoji Gvinėja, Laosas, Kambodža, Vietnamas, Japonija, Urugvajus, Paragvajus, Argentina, Meksika, Kosta Rika. |
| F08 | : | Visos kitos paskirties vietos, išskyrus Bulgariją. |
| F09 | : | Šios paskirties vietos:






  — | Norvegija, Islandija, Grenlandija, Farerų salos, Rumunija, Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija ir Juodkalnija, Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Kazachija, Kirgizija, Moldova, Rusija, Tadžikija, Turkmėnija, Uzbekija, Ukraina, Saudo Arabija, Bahreinas, Kataras, Omanas, Jungtiniai Arabų Emyratai, (Abu Dabis, Dubajus, Šardža, Adžmanas, Um al Kaivanas, Ras al Khaima, Fudžeira), Kuveitas, Jemenas, Sirija, Iranas, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venesuela, Peru, Panama, Ekvadoras, Kolumbija, |

F03

:

Visos kitos paskirties vietos, išskyrus Šveicariją.

F04

:

Honkongas, Singapūras, Malaizija, Šri Lanka, Indonezija, Tailandas, Taivanis, Papua ir Naujoji Gvinėja, Laosas, Kambodža, Vietnamas, Japonija, Urugvajus, Paragvajus, Argentina, Meksika, Kosta Rika.

F08

:

Visos kitos paskirties vietos, išskyrus Bulgariją.

F09

:

Šios paskirties vietos:

—

Norvegija, Islandija, Grenlandija, Farerų salos, Rumunija, Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija ir Juodkalnija, Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Kazachija, Kirgizija, Moldova, Rusija, Tadžikija, Turkmėnija, Uzbekija, Ukraina, Saudo Arabija, Bahreinas, Kataras, Omanas, Jungtiniai Arabų Emyratai, (Abu Dabis, Dubajus, Šardža, Adžmanas, Um al Kaivanas, Ras al Khaima, Fudžeira), Kuveitas, Jemenas, Sirija, Iranas, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venesuela, Peru, Panama, Ekvadoras, Kolumbija,

| — | Afrikos valstybės ir teritorijos, išskyrus Pietų Afrikos Respubliką, |
| --- | --- |

—

Afrikos valstybės ir teritorijos, išskyrus Pietų Afrikos Respubliką,

| — | paskirties vietos, minimos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11). |
| --- | --- |

—

paskirties vietos, minimos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11).

---

| 27.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1856/2004

2004 m. spalio 26 d.

papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 priedą, susijusį su tam tikrų pavadinimų įrašymu į „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ (Lardo di Colonnata)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1992 m. liepos 14 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 5 dalies a punktą ir 6 straipsnio 4 dalies pirmą įtrauką,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 5 straipsnio 5 dalį Italija Komisijai pateikė prašymą įregistruoti nuorodą Lardo di Colonnata kaip geografinę nuorodą. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 5 straipsnio 5 dalį Italija Komisijai pateikė prašymą įregistruoti nuorodą Lardo di Colonnata kaip geografinę nuorodą.

| (2) | Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 6 straipsnio 1 dalimi, buvo nustatyta, kad tame prašyme yra visi 4 straipsnyje numatyti elementai. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 6 straipsnio 1 dalimi, buvo nustatyta, kad tame prašyme yra visi 4 straipsnyje numatyti elementai.

| (3) | Paskelbus įregistravimo prašymą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2), Ispanija pateikė Komisijai prieštaravimo pareiškimą, kaip numatyta Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 7 straipsnyje. |
| --- | --- |

(3)

Paskelbus įregistravimo prašymą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2), Ispanija pateikė Komisijai prieštaravimo pareiškimą, kaip numatyta Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 7 straipsnyje.

| (4) | Prieštaravimo pareiškimo esmė buvo Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 2 straipsnyje numatytų sąlygų nesilaikymas, pareiškimas buvo priimtinas pagal minėto reglamento 7 straipsnio 4 dalį. Vienam šviežios mėsos eksportuotojui pateikus skundą, Ispanija užginčijo geografinės Lardo di Colonnata žaliavos gamybos ir perdirbimo teritorijos ribų nustatymo metodiką. |
| --- | --- |

(4)

Prieštaravimo pareiškimo esmė buvo Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 2 straipsnyje numatytų sąlygų nesilaikymas, pareiškimas buvo priimtinas pagal minėto reglamento 7 straipsnio 4 dalį. Vienam šviežios mėsos eksportuotojui pateikus skundą, Ispanija užginčijo geografinės Lardo di Colonnata žaliavos gamybos ir perdirbimo teritorijos ribų nustatymo metodiką.

| (5) | 2004 m. sausio 29 d. laišku Komisija pakvietė suinteresuotas valstybes nares ieškoti tarpusavio sutarimo, laikantis jų pačių nustatytų vidaus procedūrų. Italija pateikė paaiškinimus apie geografinių žaliavos gamybos ir perdirbimo teritorijų ribų nustatymo metodiką ir Ispanija davė savo sutikimą registravimui. |
| --- | --- |

(5)

2004 m. sausio 29 d. laišku Komisija pakvietė suinteresuotas valstybes nares ieškoti tarpusavio sutarimo, laikantis jų pačių nustatytų vidaus procedūrų. Italija pateikė paaiškinimus apie geografinių žaliavos gamybos ir perdirbimo teritorijų ribų nustatymo metodiką ir Ispanija davė savo sutikimą registravimui.

| (6) | Buvo atlikti patikslinimai šios nuorodos specifikacijos santraukoje, ypač jos 4.3 dalyje, susijusioje su geografine teritorija. |
| --- | --- |

(6)

Buvo atlikti patikslinimai šios nuorodos specifikacijos santraukoje, ypač jos 4.3 dalyje, susijusioje su geografine teritorija.

| (7) | Atitinkamai Lardo di Colonnata nuorodą dera įrašyti į „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ ir saugoti Bendrijos plane kaip saugotiną geografinę nuorodą. |
| --- | --- |

(7)

Atitinkamai Lardo di Colonnata nuorodą dera įrašyti į „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ ir saugoti Bendrijos plane kaip saugotiną geografinę nuorodą.

| (8) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 2400/96 (3) priedas turėtų būti atitinkamai papildytas, |
| --- | --- |

(8)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 2400/96 (3) priedas turėtų būti atitinkamai papildytas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2400/96 priedas yra papildomas šio reglamento I priede esančia nuoroda.

Pirmoje pastraipoje minima nuoroda yra įtraukiama į „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ kaip saugotina geografinė nuoroda (SGN), numatyta Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 6 straipsnio 4 dalyje.

2 Straipsnis

Apibendrinta santrauka, atkartojanti pagrindinius gaminio specifikacijos elementus, yra šio reglamento II priede.

3 Straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 26 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 208, 1992 7 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1215/2004 (OL L 232, 2004 7 1, p. 21).

1

(2)  OL C 131, 2003 6 5, p. 10.

2

(3)  OL L 327, 1996 12 18, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1486/2004 (OL L 273, 2004 8 21, p. 9).

3

---

PRIEDAS I

I SUTARTIES PRIEDO PRODUKTAI, SKIRTI ŽMONIŲ MAISTUI

Produktai mėsos pagrindu (apdoroti karščiu, sūdyti, rūkyti ir t. t. )

ITALIJA

Lardo di Colonnata (SGN)

---

II PRIEDAS

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EEB) Nr. 2081/92

„LARDO DI COLONNATA“

EB Nr.: IT/00269/15.01.2003

SKVN ( ) SGN (X)

Ši santrauka skirta informacijai pateikti. Išsami informacija, ypač susijusi su produktų, įregistruotų kaip SKVN ir SGN, gamintojais, yra pilnoje produkto specifikacijoje, kurią galima rasti nacionalinėse institucijose ar Europos Komisijos tarnybose (1).

1.   Atsakinga valstybės narės tarnyba:

Pavadinimas: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresas:

| Via XX Settembre n. 20 – I-00187 Roma |
| --- |
| Tel. (39-6) 481 99 68 |
| Faksas (39-6) 42 01 31 26 |

Via XX Settembre n. 20 – I-00187 Roma

Tel. (39-6) 481 99 68

Faksas (39-6) 42 01 31 26

El. paštas: qualita@politicheagricole.it

2.   Paraišką pateikęs susivienijimas:

2.1.   Pavadinimas: Associazione Tutela Lardo di Colonnata

2.2.   Adresas:

2.3.   Sudėtis: gamintojai/perdirbėjai (X)kita ( )

3.   Produkto rūšis: 1.2 klasė – II priede esantys gaminiai iš mėsos – Kiaulienos lašiniai.

4.   Produkto specifikacijos antraštė: (4 straipsnio 2 dalies reikalavimų santrauka)

4.1.   Pavadinimas: „Lardo di Colonnata“

4.2.   Aprašas: Produktas gaminamas iš Toskanos, Emilijos-Romanijos, Veneto, Friulio-Venecijos-Džiulijos, Lombardijos, Pjemonto, Umbrijos, Markės, Lacijaus ir Molizės regionų teritorijose auginamų kiaulių mėsos dalių, esančių storajame nugarinės dalies, einančios nuo sprando iki užpakalinių kojų ir šonais iki krūtininės dalies, sluoksnyje.

Pagrindinės Lardo di Colonnata savybės yra šios:

Forma: įvairi, dažniausiai stačiakampio formos, storis ne mažesnis kaip 3 cm.

Išorinė išvaizda: apatinė dalis yra su oda, o viršutinė – apibarstyta brandinimui skirta druska, patamsėjusia nuo kvapniųjų žolelių ir prieskonių poveikio, lašiniuose gali būti liesos mėsos sluoksnis. Gaminys atrodo drėgnas, jo konsistencija homogeniška ir minkšta, jis būna baltos, rausvos arba rusvos spalvos.

Kvapas: stiprus ir labai aromatingas.

Skonis: subtilus, salstelėjęs, aštrokas, jei mėsa yra iš užpakalinės kiaulės dalies, praturtintas kvapniosiomis žolelėmis ir prieskoniais, naudojamais gamybos metu.

4.3.   Geografinė vietovė: Gaminio žaliavos auginimo geografinė teritorija yra Toskanos, Emilijos-Romanijos, Veneto, Friulio-Venecijos–Džiulijos, Lombardijos, Pjemonto, Umbrijos, Markės, Lacijaus ir Molizės regionai. Tai yra Italijos regionai, kuriuose tradiciškai auginamos lašininės kiaulės ir kur per daugelį metų buvo ištobulinti auginimo ir šėrimo būdai, pritaikyti gauti žaliavai, kuri vėliau yra perdirbama. Minėtuose regionuose taip pat yra įsikūrusios skerdyklų ir mėsos išpjaustymo įmonės.

Lardo di Colonnata gamybos geografinė teritorija yra regione, vadinamame Colonnata, kuris yra Carrare apylinkės dalis, Masa Carrare provincijoje.

4.4.   Kilmės vietos įrodymas: Kai kurie šaltiniai nurodo, kad Colonnata pavadinimas yra atsiradęs todėl, kad šioje vietoje yra buvusi vergų, kuriuos romėnai naudojo marmuro kasyklose, kolonija. Gausūs istoriniai ir archeologiniai duomenys patvirtina, kad tokia kolonija egzistavo. Neatmestina galimybė, kad kiaulienos konservavimo metodai atsirado romėnų valdymo laikais. Be to yra įrodyta, kad romėnai gerai žinojo, kad lašiniai yra labai svarbūs sunkiai dirbančių darbininkų racionui. Patys legionieriai pagal Justino kodeksą gaudavo lašinių davinį kas tris dienas. Toje vietovėje rastas didelis kiekis įrankių, rodo, kad jie buvo naudojami ne tik architektūroje ar mene, bet buvo naudojami daug platesnei ir įvairesnei gamybai, susijusiai su kasdieniniu gyvenimu, kaip pvz., druskos grūstuvėms ir garsiesiems marmuro dubenims, vietinių pavadintiems „konšais“, naudojamiems lašinių konservavimui. Šie radiniai patvirtina, kad visada egzistavo ryšys tarp originalaus produkto Lardo di Colonnata ir toje vietoje gyvavusios civilizacijos, sukūrusios šį produktą. Ši civilizacija nuo seniausių laikų greičiausiai plėtojosi be didelių pertrūkių. Bendrai šaltiniai nurodo, kad kiaulienos perdirbimas ypač suaktyvėjo longobardų laikotarpiu. Beje įdomu pastebėti, kad gyvavo tradicija skirti mūrininkams dešimt svarų lašinių (apie 5 kg), prieš jiems pradedant skirtą darbą. Tokie aprašymai būdingi visam viduramžių laikotarpiui, kuris pasižymėjo didele pažanga kiaulienos perdirbimo ir konservavimo srityje.

Negalima tiksliai pasakyti, nuo kada visa tai pradėjo daryti tiesioginę įtaką Colonnata lašinių gamybos ir konservavimo būdui. Kai kurie autoriai mano, kad būtent kiaulių auginimas ir visuotinai pripažinti metodai perdirbti mėsą (juos įdiegė longebardai) suteikė Colonnata kaimui galimybę išgyventi viduramžiais, kai sustojo marmuro kasyklų veikla.

Nors sunku užtikrintai nustatyti keltišką, romėnišką, longobardišką ar vietinę lašinių konservavimo marmuriniuose dubenyse metodo kilmę, akivaizdu, kad ši tradicija yra sena ir nusistovėjusi.

Tai patvirtina paties miestelio vietoje rasti marmuriniai XVII, XVIII ir XIX a. dubenys, skirti lašinių brandinimui. Įvairaus dydžio dubenys yra kildinami iš Canaloni di Colonnata regiono. Pastebėtina taip pat, kad kai kurie namai yra papuošti XIXa. bareljefais, vaizduojančiais Šv. Antaną, III–IV a. atsiskyrėlį, kuris nuo XI a. pabaigos garsėjo savo sugebėjimu išgydyti „Švento Antano ugnį“, kaip liaudiškai buvo vadinama juostinė pūslelinė. Odos tepimas lašiniais daugelį amžių buvo vienintelis efektyvus vaistas nuo šios ligos. Dėl šios priežasties Šventas Antanas dažnai būdavo vaizduojamas kartu su kiaule. Be to įdomu pastebėti, kad parapijos bažnyčia yra skirta Šventam Bartolomėjui, mėsininkų globėjui ir kad jo pagerbimo dieną yra švenčiama lašinių šventė, pritraukianti daug svečių iš Italijos ir užsienio.

Colonnata lašinių gamyba ir jų kultūra plačiąja prasme visada buvo susijusios su marmuro kasyklų ir jos darbininkų veikla.

Viename iš neseniai laikraštyje spausdintų straipsnių inžinierius Aldo Mannolini, kuris 5-ojo dešimtmečio pabaigoje vadovavo įmonės Montecatini vykdytiems statybos darbams Carrare regiono marmuro kasyklose, pateikia labai vertingus prisiminimus, kuriuose sako, jog „buvo galima labai tiksliai nustatyti, kokioje vietovėje gyvena darbininkai, stebint jų maitinimosi ypatumus, nes tik Colonnata regiono darbininkai turėjo įprotį valgyti duoną ir lašinius. Jie labai didžiavosi šiuo produktu ir jo gamybos būdu, pagal kurį lašiniai buvo laikomi požeminiuose rūsiuose sudėti į marmurinius dubenis“.

Svarbu paminėti, kad XIX a. pabaigoje spausdintame tekste, kuriame pateikiamas tyrimas apie Carrare marmuro karjerų darbininkų socialinę higieną, yra nušviečiami lygumoje ir kalnų karjeruose dirbančių darbininkų maitinimosi skirtumai. Lygumų darbininkai turėjo galimybę valgyti gana įvairų maistą, maitinimosi laikas buvo išdėstytas tolygiai, o kalnų darbuotojų maitinimaisis buvo ne toks reguliarus, racione daugiausia būdavo duona, miltiniai patiekalai arba ploni virti makaronai su daržovėmis, pagardinti aliejumi arba lašiniais.

Kalbant apie ingredientus, reikia paminėti, kad jūros druska buvo naudojama nuo senų laikų ir jos buvo pakankamai. Česnakas ir daugelis kitų aromatinių augalų, kaip antai, rozmarinas, mairūnas ir šalavijas, augo apylinkėse, o prieskonių iš tolimų šalių – juodųjų pipirų, cinamono ir muskato – greičiausiai netrūko, nes netoliese ėjo keliai tarp Livorno ir Pizos, Emilijos ir Lombardijos.

Einant amžiams lašinių gamybos ir brandinimo tradiciniuose marmuriniuose dubenyse sistema iš esmės nesikeitė. Svarbu pažymėti, kad senovėje gamybos ciklas užtrukdavo vienerius metus, kiaulė būdavo skerdžiama ir mėsa apdorojama tik šalčiausiais metų mėnesiais (sausį ir vasarį), o dabar galima atlikti kelis gamybos ciklus per metus, nors su jais susijusios operacijos ir toliau yra atliekamos pačiais šalčiausiais ir drėgniausiais mėnesiais (nuo rugsėjo iki gegužės), siekiant išsaugoti natūralų gamybos procesą.

Jau daugelį metų Colonnata lašiniai yra vartojami ne tik jų gamybos apylinkėse, bet yra žinomi ir daug plačiau Italijoje ir užsienyje.

Gastronominiu atradimu jie greičiausiai tapo šeštajame dešimtmetyje. Iš tikrųjų tuo laikotarpiu turistinis gidas, aprašantis pagrindines istorines ir gastronomines Massa Carrare provincijos įdomybes, šį kaimelį minėjo išimtinai, kaip garsėjantį lašiniais, nežiūrint to, kad jis buvo įsikūręs šalia karjerų.

Reikia paminėti, kad visa literatūra, skirta šiai temai, vieningai priskiria Lardo di Colonnata gaminį išskirtinai Colonnata teritorijai.

Galiausiai reikia nepamiršti, kad šis gaminys yra pagrindinis Colonnata regiono ekonomikos šaltinis. Pradėjus naudoti naująsias technologijas marmuro kasyklų eksploatavime, labai išaugo bedarbystė ir sustiprėjo emigracija.

Produkto gamybos ciklo laikymasis yra patvirtinamas, įtraukiant atitinkamą gamybos įmonę į specialiai sudarytą registrą, kurį tvarko 7 straipsnyje nurodyta kontrolės įstaiga.

4.5.   Gamybos būdas: Gamyba yra sezoninė, ji tęsiasi nuo rugsėjo iki gegužės mėnesio imtinai. Apdorojimui skirti lašiniai turi būti švieži. Per 72 valandas nuo kiaulės paskerdimo, lašiniai turi būti pasūdomi ir sluoksniais sudedami į specialius tam skirtus marmurinius dubenis, vietinių vadinamus „konšais“, kurie yra iš anksto ištrinti česnaku. Dedamas sluoksnis lašinių, sluoksnis prieskonių (šviežiai malti pipirai, švieži rozmarinai, nulupti ir stambiai supjaustyti česnakai), pripildant dubenis iki viršaus. Kai dubuo pripildomas, jis yra uždengiamas. „Konšai“ yra balto marmuro dubens formos indai, pagaminti iš Canaloni marmuro, kasamo Colonnata telkiniuose. Jis turi tokias sudėties ir struktūros savybes, kurios yra būtinos optimaliam produkto brandinimui. Lašiniai dubenyse turi išbūti ne trumpiau, kaip šešis mėnesius. Brandinimo procesas turi vykti mažai vėdinamose dirbtinai nekondicionuojamose patalpose.

4.6.   Sąsaja su geografine vietove: Lardo di Colonnata gamyba ir vartojimas tradiciškai yra susiję su marmuro kasyklų darbininkų sluoksniu.

Tai ypatingas sluoksnis, susidaręs ne vien dėl geografinių ir klimatinių, bet ir dėl gamybinių, ekonominių ir socialinių faktorių. Šie faktoriai yra unikalių vietos sąlygų vaisius, šios sąlygos yra neatskiriamai susijusios ir negali būti nagrinėjamos atskirai.

Šis produktas yra gaminamas ypatingame Colonnata kontekste, kuriame jis įgyja savo specifiškumą. Tipiškumo išsaugojimui yra būtina išlaikyti ryšius tarp šio išskirtinio konteksto esminių aspektų.

Colonnata kaimas yra įsikūręs Apujos Alpėse, vidutiniame 550 m aukštyje. Čia klimatinės sąlygos pasižymi gausiais krituliais ir mažais temperatūrų svyravimais. Stiprios drėgno oro srovės, kylančios nuo Tirėnų jūros, labai greitai kondensuojasi, susidūrusios su netikėtu kalnų grandinės barjeru, praėjusios virš siauros pakrantės lygumos, sukurdamos kylantį oro judėjimą, kuris sąlygoja didelį kritulių kiekį, krituliai tampa vis dažnesni ir intensyvesni, slinkdami link uolėtų kalnų iškyšulių.

Viena iš svarbiausių šios situacijos pasekmių yra labai drėgnas oras, kuris susidaro dėl dažnų ir gausių kritulių. Jų maksimalus kiekis būna rugsėjo–sausio ir balandžio–birželio laikotarpiu.

Kai būna gražus oras, dienos metu brizas pučia link Colonnata kaimo, kuris yra prie siauro ir tiesaus koridoriaus, nukreipto į jūros pusę. Žiemą šie brizai pučia nuo kalnų link slėnio, o vasarą – nuo jūros link kalnų, ypač saulėtų popiečių metu. Šešėlyje oras yra malonus, bet tik tada, kai būna maksimaliai saulėta. Colonnata namų rūsiuose, kurie dažnai yra išskobti uolose, aukščiausias temperatūros pakilimas dienos metu yra vos jaučiamas. Balto marmuro dubenys, skirti lašinių brandinimui, veikia, kaip šalti kūnai, skatinantys oro drėgmės kondensavimąsi ir tai skatina druskos tirpalo susidarymą. Ypatinga geografinė situacija ir tai, kad miestas yra saulėtoje vietoje, turi labai didelę įtaką vietinio mikroklimato susidarymui.

Colonnata vietovėje saulėta būna net žiemą, temperatūra būna šiek tiek aukštesnė nei slėnyje, o santykinė drėgmė būna mažesnė, nors bendrai jos vidurkis yra aukštas.

Ši vietovė gerai vėdinama veikiant dėl brizų poveikio ir mažų dienos temperatūrų svyravimo, o tai turi teigiamą įtaką bendroms aplinkos sąlygoms.

Vietovėje daug augalijos: klevų, ąžuolų, skroblų ir bukų, kurie padeda išlaikyti aukštą drėgmės lygį šioje teritorijoje.

Čia aprašytos geografinės ir klimatinės aplinkybės sukuria idealias sąlygas natūraliam lašinių brandinimo ir konservavimo procesui, kuriam būtini trys faktoriai, neįskaitant aukščio reikalavimo, ir Colonnata vietovėje jie visi trys yra optimalūs bei unikalūs: aukštas drėgmės lygis, vidutinės vasaros temperatūros, nedideli metiniai ir dienos temperatūrų svyravimai.

Šie faktoriai yra dar stipresni rūsiuose, kurių vieta ir forma padeda išlaikyti optimalias klimatines sąlygas ir leidžia atkartoti organoleptines produkto savybes, kurios yra labai vertinamos.

Ryšys su marmuro kasyklų veikla taip pat padarė gana didelę įtaką, nes tam, kad galėtų atlikti specifinį darbą, jos darbininkai turėjo maitintis maistu, kuris suteiktų reikalingos energijos.

Turint omenyje specifines vietinės ekonomikos sąlygas, kurioms būdingas mažai išvystytas žemės ūkis, racionalus maisto atsargų paskirstymas, atsiradęs ilgą laiką vartojant mėsą (liesą mėsą – vasarą, riebią mėsą – žiemą) ištisus metus, buvo gana rimta problema. Reikėjo nuolatos gauti pakankamai kalorijų, kad būtų galima pakelti sunkų darbų krūvį karjeruose.

Tikslas buvo pasiektas, panaudojant tokius gamybos ir konservavimo metodus, kurie leido panaudoti gausias pirmines žaliavas, prieskonius ir marmurą bei patirtį, įgytą ruošiant lašinius.

Visada egzistavo tradicinis ryšys tarp produkto specifiškumo ir jo paruošimo bei konservavimo proceso originalumo.

Nagrinėjant grynai gamybiniu požiūriu, ryšys su geografine aplinka yra nė kiek ne mažiau svarbus, nei gamybos metodika.

Ne vien tik optimalus žaliavos ir prieskonių dozavimas ar ypatingų vietinio marmuro savybių panaudojimas sąlygojo Lardo di Colonnata populiarumą, bet ir visų sudėtinių dalių, kurios sugeba suteikti rafinuotumo pirminiams elementams, visuma. Labai svarbų vaidmenį tarp šių elementų vaidina kompetencija, kuri buvo stiprinama ilgus metus vykdant šią veiklą, kuri Colonnata apylinkėse – svarbu tai pabrėžti – niekada nebuvo mėsininko ar dešrų gamintojo specializacija, bet tikra atskira profesija. Užtenka paminėti tokius įgūdžius, kaip žaliavos atrinkimas ir paruošimas, sūdymo proceso priežiūra ar vietinių rūsių eksploatavimas, reguliuojant drėgmę ir silpną vėdinimą.

Lardo de Colonnata reputacija yra neabejotina. Šis gaminys dabar yra visuotinai žinomas ir vertinamas, ir tai patvirtina vis dažnesni bandymai jį padirbinėti ir pasisavinti jo pavadinimą.

4.7.   Kontrolės įstaiga:

Pavadinimas: AGROQUALITA

Adresas:

4.8.   Ženklinimas: Gaminys yra parduodamas supjaustytas gabalais, sveriančiais nuo 250 iki 5 000 gramų, supakuotais į vakuuminę pakuotę iš plastiko plėvelės ar kitos tinkamos medžiagos. Lašinius taip pat galima pardavinėti supjaustytus plonais griežinėliais arba sukapotus ir įpakuotus į tinkamą pakuotę.

Ženklinime privalo be Bendrijos simbolio ir atitinkamų įrašų (kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1726/98 (2) ir jo vėlesniuose pakeitimuose), bei įstatymų numatytos informacijos, būti aiškios ir lengvai įskaitomos nuorodos:

Lardo di Colonnata, toliau „Saugoma geografinė nuoroda“ arba jos akronimas SGN, išspausdintas didesniu šriftu, nei kitos nuorodos esančios etiketėje; įmonės, turinčios įgaliojimus gamybai ir pakavimui, pavadinimas, įmonės rūšis, adresas, gaminio logotipas, kuris yra rombo formos karpytais krašteliais, jame pavaizduotas kiaulės profilis, virš jo pavaizduotos kalnų viršūnės, dydis 73 × 73 mm, giluminės erdvės centre užrašas „IGP“, virš jo užrašas Lardo di Colonnata dviem eilutėmis, užimantis horizontaliąją 73 mm erdvę. Paveikslėlių kontūrus apribojančios erdvės yra žalios ir rausvos spalvos, o užrašai yra įrašyti Galliard šriftu juoda spalva. Logotipo dydis gali būti pakeistas, atsižvelgiant į įvairius pakuočių dydžius. Prieš supakuodamas gaminį, gamintojas turi ant lašinių odos mažesniojo palties krašto prikabinti specialų vienkartinio naudojimo ženklą, kuris būtų gaminio logotipo formos arba logotipas ant jo būtų pavaizduotas.

Etiketėje draudžiama įrašyti gaminio specifikacijoje nenurodytas nuorodas. Taip pat draudžiama naudoti nuorodas, giriančias gaminį arba galinčias suklaidinti vartotoją. Informaciją apie gamintoją ir apie pakavimo vietą nurodyti leidžiama.

4.9.   Nacionaliniai reikalavimai: —

---

(1)  Europos Komisija, Žemės ūkio generalinis direktoratas, Žemės ūkio produktų kokybės kontrolės padalinys, B-1049 Briuselis

(2)  OL L 224, 1998 8 11, p. 1.

---

| 27.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/13

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1857/2004

2004 m. spalio 26 d.

iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1210/2004 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2004–2005 prekybos metams

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1995 m. birželio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1423/95, nustatantį išsamias cukraus sektoriaus produktų, išskyrus melasą, importo įgyvendinimo taisykles (2), ypač į jo 1 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antrą sakinį ir jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2004–2005 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1210/2004 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai paskutini kastą buvo iš dalies pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1681/2004 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2004–2005 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1210/2004 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai paskutini kastą buvo iš dalies pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1681/2004 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 1423/95 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 1423/95 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1423/95 1 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1210/2004 2004–2005 prekybos metams, yra iš dalies keičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. spalio 27 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 26 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio reikalams

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 141, 1995 6 24, p. 16. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 624/98 (OL L 85, 1998 3 20, p. 5).

2

(3)  OL L 232, 2004 7 1, p. 11.

3

(4)  OL L 302, 2004 9 29, p. 3.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti reprezentacinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir KN kodu 1702 90 99 klasifikuojamiems produktams taikomi nuo 2004 m. spalio 27 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis |
| 1701 11 10 (1) | 19,50 | 6,55 |
| 1701 11 90 (1) | 19,50 | 12,30 |
| 1701 12 10 (1) | 19,50 | 6,36 |
| 1701 12 90 (1) | 19,50 | 11,78 |
| 1701 91 00 (2) | 19,14 | 17,01 |
| 1701 99 10 (2) | 19,14 | 11,56 |
| 1701 99 90 (2) | 19,14 | 11,56 |
| 1702 90 99 (3) | 0,19 | 0,45 |

(EUR)

KN kodas

Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis

1701 11 10 (1)

19,50

6,55

1701 11 90 (1)

19,50

12,30

1701 12 10 (1)

19,50

6,36

1701 12 90 (1)

19,50

11,78

1701 91 00 (2)

19,14

17,01

1701 99 10 (2)

19,14

11,56

1701 99 90 (2)

19,14

11,56

1702 90 99 (3)

0,19

0,45

---

(1)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo II dalyje (OL L 178, 2001 6 30, p. 1).

(2)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo I dalyje (OL L 178, 2001 6 30, p. 1).

(3)  Nustatyta už kiekvieną 1 % sacharozės kiekio.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 27.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/15

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2004 m. liepos 26 d.

dėl Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų sudarymo

(2004/731/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 24 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdama į pirmininkaujančios valstybės narės rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2003 m. lapkričio 27 ir 28 d. susitikime Taryba nusprendė įgalioti pirmininkaujančią valstybę narę, padedant generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, pagal Europos Sąjungos sutarties 24 ir 38 straipsnius pradėti derybas su tam tikromis trečiosiomis šalimis, kad Europos Sąjunga su kiekviena iš jų pasirašytų susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. lapkričio 27 ir 28 d. susitikime Taryba nusprendė įgalioti pirmininkaujančią valstybę narę, padedant generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, pagal Europos Sąjungos sutarties 24 ir 38 straipsnius pradėti derybas su tam tikromis trečiosiomis šalimis, kad Europos Sąjunga su kiekviena iš jų pasirašytų susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų.

| (2) | Gavusi įgaliojimus pradėti derybas pirmininkaujanti valstybė narė, padedant generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, susitarė su Bosnija ir Hercegovina dėl susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų. |
| --- | --- |

(2)

Gavusi įgaliojimus pradėti derybas pirmininkaujanti valstybė narė, padedant generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, susitarė su Bosnija ir Hercegovina dėl susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų.

| (3) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimas dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą pasirašyti Susitarimą, kad jis taptų privalomas Europos Sąjungai.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2004 m. liepos 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. R. BOT

---

SUSITARIMAS

tarp Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų

BOSNIJA IR HERCEGOVINA,

atstovaujama Bosnijos ir Hercegovinos saugumo ministerijos,

ir

EUROPOS SĄJUNGA,

(toliau – ES), atstovaujama Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės,

(toliau – Šalys),

ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad ES ir Bosnija ir Hercegovina turi bendrus tikslus visais būdais sustiprinti savo saugumą ir užtikrinti savo piliečiams aukštą saugos lygį saugumo srityje,

ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad ES ir Bosnija ir Hercegovina sutaria, kad reikėtų plėtoti tarpusavio konsultacijas ir bendradarbiavimą su saugumu susijusiais bendro intereso klausimais,

ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad šiomis aplinkybėmis yra nuolatinis poreikis ES ir Bosnijai ir Hercegovinai keistis įslaptinta informacija,

PRIPAŽINDAMOS, kad visavertėms ir veiksmingoms konsultacijoms ir bendradarbiavimui gali būti reikalinga galimybė naudotis ES ir Bosnijos ir Hercegovinos įslaptinta informacija bei medžiaga, taip pat ES ir Bosnijai ir Hercegovinai keistis įslaptinta informacija ir su ja susijusia medžiaga,

SUPRASDAMOS, kad tokiai galimybei ir keitimuisi įslaptinta informacija bei su ja susijusia medžiaga reikalingos atitinkamos saugumo priemonės,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Siekiant įgyvendinti tikslus visais būdais sustiprinti kiekvienos iš Šalių saugumą, šis Susitarimas taikomas bet kuria forma Šalių viena kitai teikiamai ar pasikeistai įslaptintai informacijai ar medžiagai.

2 straipsnis

Šiame Susitarime įslaptinta informacija – bet kokia informacija (t.y. žinios, kurios gali būti perduodamos bet kokia forma) ar medžiaga, kurią, kaip nustatyta, reikia saugoti nuo neleistino atskleidimo ir kuri yra priskirta tokiai informacijai pagal saugumo klasifikaciją (toliau – įslaptinta informacija).

3 straipsnis

Šiame Susitarime ES – Europos Sąjungos Taryba (toliau – Taryba), Tarybos generalinis sekretorius – vyriausiasis įgaliotinis ir generalinis sekretoriatas, bei Europos Bendrijų Komisija (toliau – Europos Komisija).

4 straipsnis

Kiekviena Šalis:

| a) | saugo kitos Šalies suteiktą ar su kita Šalimi pasikeistą šio Susitarimo reglamentuojamą įslaptintą informaciją; |
| --- | --- |

a)

saugo kitos Šalies suteiktą ar su kita Šalimi pasikeistą šio Susitarimo reglamentuojamą įslaptintą informaciją;

| b) | užtikrina, kad būtų išlaikyta informaciją teikiančios Šalies nustatyta suteiktos ar pasikeistos šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos saugumo klasifikacija. Gaunančioji Šalis saugo įslaptintą informaciją pagal jos teisės aktuose dėl lygiavertę saugumo klasifikaciją turinčios informacijos ar medžiagos apsaugos išdėstytas nuostatas, kaip nustatyta saugumo priemonėse, kurių turi būti imtasi remiantis 11 ir 12 straipsniais; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad būtų išlaikyta informaciją teikiančios Šalies nustatyta suteiktos ar pasikeistos šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos saugumo klasifikacija. Gaunančioji Šalis saugo įslaptintą informaciją pagal jos teisės aktuose dėl lygiavertę saugumo klasifikaciją turinčios informacijos ar medžiagos apsaugos išdėstytas nuostatas, kaip nustatyta saugumo priemonėse, kurių turi būti imtasi remiantis 11 ir 12 straipsniais;

| c) | nenaudoja tokios šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos kitais tikslais, išskyrus nustatytus informacijos teikėjo ir tuos, kuriais informacija suteikta ar ja pasikeista; |
| --- | --- |

c)

nenaudoja tokios šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos kitais tikslais, išskyrus nustatytus informacijos teikėjo ir tuos, kuriais informacija suteikta ar ja pasikeista;

| d) | be informacijos teikėjo išankstinio sutikimo neatskleidžia tokios šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos trečiosioms šalims ar bet kuriai ES institucijai ar subjektui, neišvardytiems 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

be informacijos teikėjo išankstinio sutikimo neatskleidžia tokios šio Susitarimo reglamentuojamos įslaptintos informacijos trečiosioms šalims ar bet kuriai ES institucijai ar subjektui, neišvardytiems 3 straipsnyje.

5 straipsnis

1.   Įslaptintą informaciją viena Šalis (informaciją teikiančioji Šalis) gali atskleisti arba teikti kitai Šaliai (gaunančiajai Šaliai) laikydamasi informacijos teikėjo kontrolės principo.

2.   Teikiant informaciją gavėjams, kurie nėra šio Susitarimo Šalys, sprendimą dėl įslaptintos informacijos atskleidimo ar teikimo priima gaunančioji Šalis, gavusi informaciją teikiančiosios Šalies sutikimą, laikydamasi informacijos teikėjo kontrolės principo, kaip apibrėžta jos saugumą reglamentuojančiuose teisės aktuose.

3.   Įgyvendinant šio straipsnio 1 ir 2 dalis neleidžiamas bendrasis perdavimas, išskyrus atvejus, kai Šalys nustato ir suderina jų veiklos reikalavimus atitinkančią tvarką dėl tam tikrų kategorijų informacijos.

6 straipsnis

Visos šio Susitarimo 3 straipsnyje nurodytos Šalys ir visi jų subjektai turi saugumo organizaciją ir saugumo programas, paremtas Šalių saugumo sistemose įgyvendinamais tokiais pagrindiniais principais ir būtiniausiais saugumo standartais, kurie turi būti nustatyti remiantis 11 ir 12 straipsniais, kad būtų užtikrinta, jog šio Susitarimo reglamentuojamai įslaptintai informacijai būtų taikoma lygiaverčio lygio apsauga.

7 straipsnis

1.   Šalys užtikrina, kad visų asmenų, kuriems vykdant jų oficialias pareigas yra būtina galimybė naudotis pagal šį susitarimą teikiama arba pasikeičiama įslaptinta informacija arba dėl kurių pareigų ar funkcijų ši galimybė gali būti suteikta, patikimumas būtų reikiamai patikrinamas prieš suteikiant jiems galimybę naudotis tokia informacija.

2.   Patikimumo patikrinimo tvarka turi sudaryti sąlygas nustatyti, ar asmuo, atsižvelgiant į jo lojalumą ir patikimumą, gali naudotis įslaptinta informacija.

8 straipsnis

Šalys teikia savitarpio pagalbą šiuo Susitarimu reglamentuojamos įslaptintos informacijos saugumo ir bendro saugumo intereso reikalų srityse. 11 straipsnyje nurodytos institucijos vykdo abipuses saugumo konsultacijas ir patikrinimus saugumo priemonių, kurių turi būti imtasi remiantis 11 ir 12 straipsniais, veiksmingumui įvertinti pagal savo atsakomybės sritis.

9 straipsnis

1.   Šiame Susitarime

| a) | ES atveju:
  visa korespondencija siunčiama Tarybai šiuo adresu:





  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| B-1048 Brussels. |

a)

ES atveju:

visa korespondencija siunčiama Tarybai šiuo adresu:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

B-1048 Brussels.

Visą korespondenciją Tarybos vyriausiasis registracijos padalinio pareigūnas perduoda valstybėms narėms ir Europos Komisijai, atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį;

| b) | Bosnijos ir Hercegovinos atveju:
  visa korespondencija adresuojama Bosnijos ir Hercegovinos užsienio reikalų ministerijos vyriausiajam registracijos padalinio pareigūnui ir perduodama per Bosnijos ir Hercegovinos misiją prie Europos Sąjungos šiuo adresu:





  Mission of Bosnia and Herzegovina to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Rue Tenbosch/Tenboschstraat 34 |
| B-1000 Brussels. |

b)

Bosnijos ir Hercegovinos atveju:

visa korespondencija adresuojama Bosnijos ir Hercegovinos užsienio reikalų ministerijos vyriausiajam registracijos padalinio pareigūnui ir perduodama per Bosnijos ir Hercegovinos misiją prie Europos Sąjungos šiuo adresu:

Mission of Bosnia and Herzegovina to the European Union

Registry Officer

Rue Tenbosch/Tenboschstraat 34

B-1000 Brussels.

2.   Išskirtinais atvejais korespondencija iš vienos Šalies, kuria gali naudotis tik tam tikri tos Šalies kompetentingi pareigūnai, organai ar tarnybos, dėl darbinių priežasčių gali būti adresuojama ir prieinama tik tam tikriems kitos Šalies kompetentingiems pareigūnams, organams ar tarnyboms, kurie yra konkrečiai nurodyti gavėjais, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir laikantis būtinumo žinoti principo. Europos Sąjungos atveju tokia korespondencija perduodama per Tarybos vyriausiąjį registracijos padalinio pareigūną.

10 straipsnis

Bosnijos ir Hercegovinos užsienio reikalų ministerijos sekretorius ir Tarybos bei Europos Komisijos generaliniai sekretoriai prižiūri šio Susitarimo įgyvendinimą.

11 straipsnis

Šiam Susitarimui įgyvendinti:

| 1. | Bosnijos ir Hercegovinos saugumo ministerija, veikianti Bosnijos ir Hercegovinos vyriausybės vardu ir jai prižiūrint, yra atsakinga už saugumo priemonių dėl Bosnijai ir Hercegovinai pagal šį Susitarimą teikiamos įslaptintos informacijos apsaugos parengimą. |
| --- | --- |

1.

Bosnijos ir Hercegovinos saugumo ministerija, veikianti Bosnijos ir Hercegovinos vyriausybės vardu ir jai prižiūrint, yra atsakinga už saugumo priemonių dėl Bosnijai ir Hercegovinai pagal šį Susitarimą teikiamos įslaptintos informacijos apsaugos parengimą.

| 2. | Tarybos generalinio sekretoriato saugumo tarnyba (toliau – TGS saugumo tarnyba), vadovaujama Tarybos generalinio sekretoriaus ir jo vardu, veikianti Tarybos vardu ir jai prižiūrint, yra atsakinga už saugumo priemonių dėl Europos Sąjungai pagal šį Susitarimą teikiamos įslaptintos informacijos apsaugos parengimą. |
| --- | --- |

2.

Tarybos generalinio sekretoriato saugumo tarnyba (toliau – TGS saugumo tarnyba), vadovaujama Tarybos generalinio sekretoriaus ir jo vardu, veikianti Tarybos vardu ir jai prižiūrint, yra atsakinga už saugumo priemonių dėl Europos Sąjungai pagal šį Susitarimą teikiamos įslaptintos informacijos apsaugos parengimą.

| 3. | Europos Komisijos Saugumo direktoratas, veikiantis Europos Komisijos vardu ir jai prižiūrint, yra atsakingas už saugumo priemonių dėl įslaptintos informacijos, kuri teikiama arba kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, apsaugos Europos Komisijoje ir jos patalpose parengimą. |
| --- | --- |

3.

Europos Komisijos Saugumo direktoratas, veikiantis Europos Komisijos vardu ir jai prižiūrint, yra atsakingas už saugumo priemonių dėl įslaptintos informacijos, kuri teikiama arba kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, apsaugos Europos Komisijoje ir jos patalpose parengimą.

12 straipsnis

Saugumo priemonėse, kurios pagal 11 straipsnį turi būti priimamos susitarus trims atitinkamoms tarnyboms, nustatomi šiuo Susitarimu reglamentuojamos įslaptintos informacijos abipusio saugumo užtikrinimo standartai. ES šiuos standartus tvirtina Tarybos Saugumo komitetas.

13 straipsnis

11 straipsnyje nurodytos institucijos nustato tvarką, kurios reikia laikytis įrodžius arba įtarus šiuo Susitarimu reglamentuojamos įslaptintos informacijos neteisėtą atskleidimą.

14 straipsnis

Prieš Šalims viena kitai teikiant šiuo Susitarimu reglamentuojamą įslaptintą informaciją 11 straipsnyje nurodytos atsakingos saugumo institucijos turi patvirtinti, kad gaunančioji Šalis gali apsaugoti šiuo Susitarimu reglamentuojamą informaciją tokiu būdu, kuris atitiktų priemones, kurių turi būti imtasi pagal 11 ir 12 straipsnius.

15 straipsnis

Šis Susitarimas niekaip nekliudo Šalims sudaryti kitų susitarimų, susijusių su šiuo Susitarimu reglamentuojamos įslaptintos informacijos teikimu ar keitimusi ja, jei tokie susitarimai neprieštarauja šio Susitarimo nuostatoms.

16 straipsnis

Visi Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos nesutarimai, kylantys aiškinant ar taikant šį Susitarimą, sprendžiami Šalių derybų keliu.

17 straipsnis

1.   Šis Susitarimas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiuo tikslu būtinų vidaus procedūrų užbaigimą.

2.   Bet kurios Šalies prašymu šis Susitarimas gali būti peržiūrėtas, svarstant galimus pakeitimus.

3.   Bet koks šio Susitarimo pakeitimas sudaromas išskirtinai raštu ir bendru Šalių susitarimu. Jis įsigalioja įvykdžius šio straipsnio 1 dalyje nustatytą savitarpio pranešimo sąlygą.

18 straipsnis

Šį Susitarimą viena Šalis gali denonsuoti pateikdama kitai Šaliai raštišką denonsavimo pranešimą. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo dienos, kurią kita Šalis gauna pranešimą, tačiau tai neturi poveikio įsipareigojimams, jau kilusiems pagal šio Susitarimo nuostatas. Visų pirma pagal šį Susitarimą suteikta ar pasikeista visa įslaptinta informacija toliau saugoma laikantis šiame Susitarime išdėstytų nuostatų.

TAI PATVIRTINDAMI toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.

Priimta 2004 m. spalio 5 d. Briuselyje dviem egzemplioriais, kurių kiekvienas sudarytas anglų kalba.

Bosnijos ir Hercegovinos vardu

Image

Europos Sąjungos vardu

Image

---

| 27.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/20

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS BiH/1/2004

2004 m. rugsėjo 21 d.

dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje priėmimo

(2004/732/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/570/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje (1), ypač į jų 11 straipsnio 2 dalį dėl trečiųjų valstybių dalyvavimo,

kadangi:

| (1) | Politinio ir saugumo komiteto prašymu ir pagal Europos Sąjungos karinio komiteto (ESKK) užduotį, ES operacijos vadas ir ES pajėgų vadas 2004 m. rugsėjo 15 d. surengė pajėgų kūrimo ir komplektavimo konferencijas. |
| --- | --- |

(1)

Politinio ir saugumo komiteto prašymu ir pagal Europos Sąjungos karinio komiteto (ESKK) užduotį, ES operacijos vadas ir ES pajėgų vadas 2004 m. rugsėjo 15 d. surengė pajėgų kūrimo ir komplektavimo konferencijas.

| (2) | 2004 m. rugsėjo 20 d., ES operacijos vadui pateikus rekomendaciją dėl trečiųjų valstybių įnašų, ESKK nutarė Politiniam ir saugumo komitetui rekomenduoti priimti šių trečiųjų valstybių įnašus. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. rugsėjo 20 d., ES operacijos vadui pateikus rekomendaciją dėl trečiųjų valstybių įnašų, ESKK nutarė Politiniam ir saugumo komitetui rekomenduoti priimti šių trečiųjų valstybių įnašus.

| (3) | 2002 m. gruodžio 12 ir 13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin Plus“ susitarimai ir jų vykdymas bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO, |
| --- | --- |

(3)

2002 m. gruodžio 12 ir 13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin Plus“ susitarimai ir jų vykdymas bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Trečiųjų valstybių įnašai

Pasibaigus pajėgų kūrimo ir komplektavimo konferencijoms, priimami priede išvardytų trečiųjų valstybių įnašai į ES karinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje, 2004 m. rugsėjo 21 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

A. HAMER

---

(1)  OL L 252, 2004 7 28, p. 10.

1

---

PRIEDAS

1 STRAIPSNYJE MINIMŲ TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ SĄRAŠAS

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Bulgarija |
| --- | --- |

—

Bulgarija

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Čilė |
| --- | --- |

—

Čilė

| — | Marokas |
| --- | --- |

—

Marokas

| — | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

—

Naujoji Zelandija

| — | Norvegija |
| --- | --- |

—

Norvegija

| — | Rumunija |
| --- | --- |

—

Rumunija

| — | Šveicarija |
| --- | --- |

—

Šveicarija

| — | Turkija |
| --- | --- |

—

Turkija

---

| 27.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 324/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 324/22

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS BiH/2/2004

2004 m. rugsėjo 24 d.

dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES operacijos vado paskyrimo

(2004/733/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/570/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje (1), ypač į jų 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 2 straipsnį Vyriausiojo sąjungininkų pajėgų Europoje vado pavaduotojas (DSACEUR) admirolas Rainer FEIST buvo paskirtas Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES operacijos vadu. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 2 straipsnį Vyriausiojo sąjungininkų pajėgų Europoje vado pavaduotojas (DSACEUR) admirolas Rainer FEIST buvo paskirtas Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES operacijos vadu.

| (2) | NATO nusprendė paskirti generolą serą John REITH Vyriausiojo sąjungininkų pajėgų Europoje vado pavaduotoju (DSACEUR), kuris pakeistų admirolą Rainer FEIST. Generolas seras John REITH pradės eiti pareigas nuo 2004 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(2)

NATO nusprendė paskirti generolą serą John REITH Vyriausiojo sąjungininkų pajėgų Europoje vado pavaduotoju (DSACEUR), kuris pakeistų admirolą Rainer FEIST. Generolas seras John REITH pradės eiti pareigas nuo 2004 m. rugsėjo 30 d.

| (3) | Pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 6 straipsnį Taryba Politinį ir saugumo komitetą (PSK) įgaliojo priimti tolesnius sprendimus dėl ES operacijos vado paskyrimo. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 6 straipsnį Taryba Politinį ir saugumo komitetą (PSK) įgaliojo priimti tolesnius sprendimus dėl ES operacijos vado paskyrimo.

| (4) | Pagal Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus.

| (5) | 2002 m. gruodžio 12 ir 13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin Plus“ susitarimai ir jų vykdymas bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO, |
| --- | --- |

(5)

2002 m. gruodžio 12 ir 13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin Plus“ susitarimai ir jų vykdymas bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Generolas seras John REITH skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES operacijos vadu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2004 m. rugsėjo 30 d.

Priimta Briuselyje, 2004 m. rugsėjo 24 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

A. HAMER

---

(1)  OL L 252, 2004 7 28, p. 10.

1

---